EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0464
Amended proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing an action programme for customs in the European Union for the period 2014-2020 (Customs 2020) and repealing Decision N°624/2007/EC
Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF
Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF
/* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF /* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen et
forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020[1]: et budget for gennemførelsen
af Europa 2020-strategien, som bl.a. indeholder forslag til et nyt toldprogram.
Told 2020-programmet vil bidrage til Europa 2020-strategien for
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[2]
og gøre toldunionen mere velfungerende. Toldunionen
beskytter Unionens finansielle interesser og medlemsstaternes opkrævning af
told, gebyrer, skatter og afgifter[3].
Den kræver, at varer fra tredjelande skal opfylde EU-lovgivningen, inden de
frit kan bevæge sig rundt i Unionen. Der behandles dagligt store
handelsvolumener (syv toldangivelser i sekundet), hvilket medfører, at
toldmyndighederne bliver nødt til at finde en balance mellem at lette
samhandelen og beskytte borgerne mod sikkerheds- og sikringsrisici. Det kan kun
opnås gennem et meget nært operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes
toldadministrationer, mellem disse administrationer og andre myndigheder, med
erhvervslivet og andre tredjeparter. Det foreslåede program vil støtte samarbejdet
hovedsageligt mellem toldmyndighederne, men også med andre berørte
parter. Det er et opfølgningsprogram til Told 2013-programmet, der
udløber den 31. december 2013. Det foreslåede program skal støtte
toldsamarbejdet i Unionen og samler sig på den ene side om netværkssamarbejde
og kompetenceudvikling og på den anden side om it-kapacitetsopbygning.
Netværkssamarbejde og kompetenceudvikling giver mulighed for at udveksle god
praksis og operationel viden mellem medlemsstaterne og lejlighedsvis andre
lande, der deltager i programmet. It-kapacitetsopbygning gør det muligt at
finansiere passende it-infrastruktur og it-systemer, der giver toldadministrationerne
i Unionen mulighed for at udvikle sig til fuldt udbyggede e-administrationer.
Projektets største merværdi skabes ved at øge medlemsstaternes kapacitet til at
generere indtægter og forvalte stadigt mere komplekse samhandelsmønstre,
samtidig med at omkostningerne til udviklingen af værktøjer til disse formål
reduceres. 2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG
HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER 2.1. Høring og ekspertudtalelse I forbindelse med midtvejsevalueringen af Told
2013-programmet[4]
analyserede en ekstern kontrahent programmets effektivitet, virkning, relevans
og merværdi. Der blev anvendt foreliggende overvågningsdata fra de forskellige
aktiviteter og afholdt høringer med repræsentanter for erhvervslivet. En anden ekstern kontrahent gennemførte en undersøgelse
af den mulige ramme for det fremtidige toldprogram[5]: udfordringerne for programmet,
dets mål og mulige politiske løsningsmodeller, herunder en grundig analyse af
fremtidige udfordringer, strukturelle problemer og mulige forbedringer af
toldunionens funktionsmåde. I forbindelse med sidstnævnte blev der afholdt
høringer med deltagelse af toldeksperter på forskellige niveauer. Resultatet af
denne undersøgelse blev drøftet med repræsentanter for de deltagende lande
under en workshop, der blev afholdt i juni 2011. Som forberedelse til denne
workshop, blev der i det relevante programudvalg[6]
afholdt et rundbordsmøde i foråret 2011, hvor de deltagende lande blev bedt om
at udpege programmets vigtigste styrker, og hvordan det kunne gøres mere
effektivt. Fordi aktiviteterne i forbindelse med
informationsudvekslingen har så stor betydning, blev der foretaget en
undersøgelse af den fremtidige gennemførelsesstrategi for
informationsudveksling. Undersøgelsen blev præsenteret på en workshop for
ledende informationsmedarbejdere i toldadministrationerne i juni 2011. Der blev foretaget en konsekvensanalyse, hvori
en fortsættelse af Told 2013-programmet blev analyseret, og som blev godkendt
af Udvalget for Konsekvensanalyse den 22. september 2011. Under udarbejdelsen af forslaget til det
fremtidige program blev der inddraget anbefalinger vedrørende udformning og
yderligere forbedring af programmet. Programforslaget omfatter nye værktøjer,
navnlig med henblik på samarbejde om specifikke operationelle opgaver. Der er truffet
foranstaltninger til forbedring af udbredelsen af resultaterne af
programaktiviteterne ved hjælp af onlinesamarbejdsmetoder og til bedre
overvågning af resultaterne af programmet. 2.2. Konsekvensanalyse Under hensyntagen til den overordnede
politiske ramme og problemerne inden for toldvæsenet de næste ti år blev der i
konsekvensanalysen til det nuværende program analyseret og sammenlignet en
række politiske løsningsmodeller. 1) Basisscenarie: videreførelse
af programmet med det nuværende mål og udformning. 2) Ingen videreførelse af programmet:
programmet afsluttes, og der stilles ikke længere EU-midler til rådighed for
it-værktøjer, fælles aktioner eller uddannelsesaktiviteter, som støtter
samarbejde på toldområdet. 3) Øget støtte til EU's retlige forpligtelser
som f.eks. den moderniserede toldkodeks. Denne løsningsmodel udvider
grundscenariet og skræddersyr programmet til de nye behov, der måtte opstå som
følge af den fortsatte udvikling af toldunionen, herunder Unionens
toldkodeks[7].
Den omfatter anvendelsen af nye it-systemer, som defineret i
EU-toldlovgivningen, en gradvis indførelse af en fælles udviklingsmodel for
it-systemer og en modernisering af den underliggende styring, arkitektur og
teknologi. 4) Øget støtte til EU's retlige
forpligtelser og finansiel støtte til teknisk kapacitetsopbygning: Ud over
de komponenter, der indgår under det forrige punkt, omfatter denne
løsningsmodel en finansiel støtteordning, der giver medlemsstaterne mulighed
for at anmode om støtte til at erhverve udstyr til at kontrollere land-, sø- og
luftgrænser, f.eks. scannere eller laboratorieudstyr. Den vil støtte
medlemsstaterne i deres bestræbelser på at imødekomme kravene om hurtigere og
mere strømlinede kontrolforanstaltninger i forbindelse med ny teknologi. 5) Øget støtte til EU's retlige
forpligtelser med et maksimeret fælles it-miljø: Ud over de komponenter,
der indgår under løsningsmodel 3, støtter denne løsningsmodel EU's
toldmyndigheder, så de i forbindelse med gennemførelsen af EU-toldlovgivningen
kan drage fordel af en fuldstændig fælles udvikling og drift af it-systemer på
EU-plan, som f.eks. den moderniserede toldkodeks og anden toldrelateret
lovgivning. Denne valgmulighed sikrer øget støtte til de offentlige
myndigheders udvikling og anvendelse af alle de systemer, der er nødvendige for
et tværeuropæisk elektronisk toldmiljø, og til erhvervslivet til at kunne tilslutte
sig disse systemer. Konsekvensanalysen fandt, at løsningsmodel 3
"Øget støtte til EU's retlige forpligtelser som f.eks. den
moderniserede toldkodeks" var den foretrukne løsningsmodel. Det er i
overensstemmelse med forslaget om et nyt budget for Europa 2020, og det er
den, som medlemsstaterne finder mest acceptabel. Løsningsmodellen "Øget
støtte til EU's retlige forpligtelser og finansiel støtte til teknisk
kapacitetsopbygning" blev ikke valgt, fordi erhvervelsen af det udstyr,
som nævnes under komponenten vedrørende teknisk kapacitetsopbygning, kan
medfinansieres gennem andre programmer, herunder de regionale strukturfonde,
samtidig med at der sikres sammenhæng med prioriteterne i det foreslåede Told
2020-program. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD 3.1. Retsgrundlag Told 2020-forslaget er baseret på artikel
33 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori der
kræves handling fra Den Europæiske Unions side i forbindelse med
toldsamarbejdet og EU-toldunionen. 3.2. Nærheds- og
proportionalitetsprincippet Der er behov for handling på EU-plan snarere
end på nationalt plan af følgende grunde: ·
Toldunionen hører ind
under Unionens enekompetence. Ved at overdrage deres beføjelser til
Unionen vedtog medlemsstaterne ipso facto, at foranstaltninger på toldområdet
bedre kan gennemføres på EU-plan. Unionens retlige ramme er dog ikke i sig selv
nok til at sikre, at toldunionen fungerer efter hensigten. For at sikre at EU's
toldlovgivning anvendes på en konvergerende og harmoniseret måde, bør den
retlige ramme, som det fremgår af toldprogrammet, suppleres af
støtteforanstaltninger. ·
Mange af aktiviteterne på toldområdet er grænseoverskridende
og involverer og påvirker alle 27 medlemsstater og kan derfor ikke effektivt
gennemføres af de enkelte medlemsstater. Der er behov for handling på EU-plan
for at understøtte toldarbejdets europæiske dimension, undgå forvridninger på
det indre marked og understøtte en effektiv beskyttelse af EU's ydre grænser. ·
For at sikre at toldunionen fungerer efter
hensigten, og at den og dens fælles rammebestemmelser yderligere udvikles, er
handling på EU-plan derfor berettiget, idet det har vist sig at være EU's mest
effektive reaktion på mangler og udfordringer i forbindelse med gennemførelsen
af EU-toldunionen og toldsamarbejdet. ·
Fra et økonomisk synspunkt er
foranstaltninger på EU-plan meget mere effektive. Rygraden i samarbejdet på
toldområdet er et kommunikationsnet med et højt sikkerhedsniveau, som er
udviklet specielt til formålet. Det sammenkæder nationale toldadministrationer
på ca. 5 000[8]
forbindelsessteder. Det fælles it-netværk sikrer, at den enkelte nationale
administration kun behøver at tilkoble sig én gang til denne fælles
infrastruktur for at kunne udveksle alle former for oplysninger. Hvis dette
ikke var tilfældet, ville medlemsstaterne være nødt til at tilkoble sig 26
gange til de nationale systemer i hver enkelt af de andre medlemsstater. I henhold til artikel 17 i TEUF skal
Kommissionen ved gennemførelsen af programmet udøve koordinerings-,
gennemførelses- og forvaltningsfunktioner på de betingelser, der er fastsat i
traktaterne. Told 2020-programmet er derfor i overensstemmelse med nærheds-
og proportionalitetsprincippet (som fastsat i artikel 5 i traktaten om Den
Europæiske Union (TEU)). 3.3. Virkemiddel En EU-indsats i form af et
finansieringsprogram er hensigtsmæssig, hvilket også er i overensstemmelse med
konklusionen i de relevante konsekvensanalyser. På baggrund af de positive
tilbagemeldinger fra midtvejsevalueringen af Told 2013-programmet foreslår
Kommissionen en efterfølger hertil, nemlig Told 2020-programmet. På linje med Kommissionens lovgivningspolitik,
som blev vedtaget inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme
foreslås det efterfølgende finansieringsprogram som en forordning. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Timingen af den fornyede gennemgang af EU's
finansieringsprogrammer hænger sammen med forslaget til en ny flerårig
finansiel ramme som ændret den 6. juli 2012[9].
I overensstemmelse med dette forslag, indeholder forordningen om Told
2020-programmet en budgetramme på 548 080 000 EUR (i løbende
priser) for perioden 2014-2020. Told 2020-programmet gennemføres ved hjælp af
en direkte central forvaltning og på grundlag af en prioritering. Sammen med
interessenterne opstilles der arbejdsprogrammer, hvori prioriteterne for en
bestemt periode fastlægges. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER 5.1. Noter til specifikke
bestemmelser 5.1.1. Kapitel I: Almindelige
bestemmelser Programmets anvendelsesområde er
specifikt rettet mod EU-toldunionens funktion. Medlemsstater, kandidatlande og
potentielle kandidatlande kan deltage i programmet. I overensstemmelse Unionens
overordnede politik på området, vil lande, der er omfattet af den europæiske
naboskabspolitik, også have mulighed for at deltage i programmet på visse
betingelser. Endelig kan "eksterne eksperter" også deltage i
specifikke foranstaltninger (f.eks. repræsentanter for andre myndigheder, erhvervslivet,
nationale og internationale organisationer og eventuelt andre eksperter), hvis
det er nødvendigt for at kunne realisere programmet. Målene for Told
2020-programmet er at håndtere de identificerede problemer og forventede
udfordringer for toldvæsenet i de kommende ti år. Det overordnede mål for
programmet er at styrke det indre marked gennem en effektiv og virkningsfuld
toldunion. For at programmet kan reagere hensigtsmæssigt
på de fremtidige udfordringer på toldområdet i Unionen er følgende specifikke
mål blevet fastlagt for programmet: at støtte toldunionens funktion, navnlig
gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres toldmyndigheder, andre
kompetente myndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. I programmet
vil der være følgende prioriteter: 1.
at støtte forberedelsen, en konsekvent anvendelse
og en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen med henblik på at styrke
toldunionen hvad angår effektivitet, virkning og ensartethed 2.
at styrke de europæiske virksomheders
konkurrenceevne ved at lette legitim handel, mindske overholdelsesomkostninger
og administrative byrder og beskytte mod illoyal konkurrence 3.
at hjælpe toldvæsenet med at beskytte borgere,
sikkerhed og sikring og miljøet 4.
at beskytte Den Europæiske Unions og
medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser 5.
at bidrage til, at toldmyndighederne fungerer
effektivt ved at forbedre deres administrative kapacitet 6.
at bekæmpe svig og øge konkurrenceevne, sikkerhed
og sikring gennem samarbejde med internationale organisationer, tredjelande,
andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres
organisationer. 5.1.2. Kapitel II: Støtteberettigede
foranstaltninger De typer af tiltag, der betragtes som
berettigede til støtte under programmet, er de samme som under de nuværende
programmer, nemlig: ·
fælles tiltag, der fremmer udveksling af viden og
god praksis mellem embedsmænd i de deltagende landes toldadministrationer ·
europæiske informationssystemer[10], der fremmer udveksling af
information og adgang til fælles data ·
uddannelsesaktiviteter, der fører til en udbygning
af de menneskelige kompetencer hos toldembedsmænd over hele Europa. Der er foretaget ændringer i visse kategorier
af tiltag. ·
Told 2020-programmet kommer til at omfatte en række
nye værktøjer til de fælles tiltag: ·
Eksperthold er strukturerede
former for samarbejde, som samler ekspertise og/eller tager fat på specifikke
operationelle aktiviteter. De kan etableres på ikke-permanent eller permanent
basis og vil kunne modtage støtte, som f.eks. online samarbejdstjenester,
administrativ bistand og infrastrukturfaciliteter og udstyr, som kan bidrage
til en vellykket gennemførelse af et tiltag. ·
Tiltag til kapacitetsopbygning i den offentlige
forvaltning skal understøtte toldmyndigheder med
særlige problemer, det være sig manglende viden, ekspertise eller
organisatoriske og andre svagheder, som kan overvindes ved hjælp af
skræddersyede støtteforanstaltninger, der gennemføres af et andet land og/eller
af Kommissionens tjenestemænd. ·
Benchmarking-aktivitets- og styringsgrupper bliver ikke længere udtrykkeligt nævnt i listen over fælles tiltag,
eftersom de kan betragtes som projektgrupper, der har det særlige formål
henholdsvis at skulle identificere bedste praksis, som kan vise, hvilke
muligheder for forbedring der er, eller skulle koordinere og styre
programaktiviteter inden for et bestemt område. ·
For så vidt angår de europæiske
informationssystemer, definerer det nye program "EU-komponenter" som
it-aktiver og -tjenester, der vedrører alle eller nogle af medlemsstaterne, og
som er ejet eller erhvervet af Kommissionen. Disse EU-komponenter er beskrevet
i punkt 2 i bilaget til den foreslåede retsakt. De "nationale
komponenter" er alle komponenter, som ikke er "EU-komponenter".
De udvikles, installeres og drives af medlemsstaterne og er dermed underlagt
medlemsstaternes finansiering og ansvar. Omdefineringen af EU-komponenterne skal ses i
lyses af den ændrede praksis i forbindelse med udviklingen af it-systemer. For
øjeblikket er hver enkelt medlemsstat ansvarlig for gennemførelsen af sine egne
nationale systemer i henhold til fælles specifikationer, hvilket betyder, at
hvert enkelt system udvikles 27 gange, at der er 27 grænseflader til de
erhvervsdrivende, 27 udviklingsplaner, 27 sæt af projektrelaterede eller
operationelle problemer osv. Især i lyset af den økonomiske og finansielle
krise er det Kommissionens opfattelse, at it-systemerne bør udvikles mere
effektivt. Hensigten med denne udvikling er at gøre dataene
mere sammenhængende og anvendelsen af reglerne mere ensartet ved gradvis at
bevæge sig i retning af en mere fælles it-udvikling (viden, data,
it-komponenter). Det vil give bedre arbejdsmetoder gennem f.eks.
erhvervsprocesmodeller og bedre kvalitetsspecifikationer, men vil også give
mere standardisering til for eksempel harmonisering af grænseflader for
erhvervsdrivende. Den nye fremgangsmåde med EU-komponenter vil begrænse
risikoen for forskellige udviklings- og anvendelsesplaner. Den giver samtidig
større mulighed for at kontrollere færdiggørelsen af projektet, da man med
fælles planer undgår, at det langsomste led i udviklingskæden bestemmer
iværksættelsesdatoen for hele projektet. 5.1.3. Kapitel IV: Gennemførelse For at sikre ensartede betingelser for
gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges
gennemførelsesbeføjelser. I denne forbindelse vil der i overensstemmelse med
undersøgelsesproceduren i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning
(EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for,
hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af
gennemførelsesbeføjelser[11],
blive vedtaget et årligt arbejdsprogram. 5.2. Forenkling 5.2.1. Hvordan bidrog forslaget til
en forenkling? a) Sammenhæng med finansforordningen Programforslaget er i fuld overensstemmelse med
finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser. Tilskud og indkøb er de
vigtigste finansielle instrumenter, som anvendes til at gennemføre programmet.
Programmet omfatter de forenklingsforanstaltninger, som fremgår af
Kommissionens forslag til revision af finansforordningen, navnlig anvendelsen
af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger. På grund af den store
betydning, som afregningen af opholds- og rejseomkostninger har i programmet,
indføres den nye finansforordning forenklingsforanstaltninger på området i
programmet. b) Sammenhæng mellem Told 2013-og Fiscalis
2013-programmerne Forvaltningen af de tidligere Told- og
Fiscalis-programmer var bragt fuldt på linje på baggrund af ens indkøbsregler
og tilskudsmodeller, fælles vejledninger for forvaltningen og it-baserede
systemer. Forvaltningsmodellen omfatter klare og enkle procedurer for
planlægning af programaktiviteterne. Kommissionens programforvaltningsgruppe
bistås af programforvaltningsgrupper i de forskellige told- og
skatteadministrationer, der optræder som facilitator og første kontaktled for
medlemsstaternes henholdsvis told- og skatteembedsmænd. Forvaltningsmodellen
medfører, at aktiviteter kan sættes i værk med kort frist, hvorved der hurtigt
kan reageres på nye behov, samtidig med at det sikres, at der er
overensstemmelse mellem de forskellige aktiviteter. Medlemsstaterne har i
midtvejsevalueringen givet udtryk for, at de er tilfredse med programmets
forvaltningsmodel. I betragtning af denne tætte overensstemmelse
mellem begge programmer og som en fortsættelse af forenklingsmålet for
forslaget til den flerårige finansielle ramme for 2014-2020[12] foreslog Kommissionen
oprindeligt et samlet FISCUS-program som efterfølger for Told 2013- og Fiscalis
2013-programmerne[13].
Da alle medlemsstaterne foretrækker en opsplitning af det foreslåede samlede
program, har Kommissionen – selv om den er imod opsplitningen – nu fremsat et
ændret forslag med to retsakter for henholdsvis Told 2020- og Fiscalis
2020-programmerne. Selv om der indføres disse separate lovgivningstekster, vil
det være en prioritet for Kommissionen at opretholde overensstemmelsen mellem
begge programmer, hvilket i givet fald vil blive fulgt yderligere op, når Told
2020- og Fiscalis 2020-programmerne gennemføres. c) Er udlicitering overvejet i forbindelse
med programmet? Muligheden for at gennemføre det fremtidige
program ved hjælp af et gennemførelsesorgan blev overvejet. Et organ
kunne gives beføjelser til at udføre opgaver som udvælgelsen af aktiviteter
under programmet, den administrative forberedelse og opfølgning af
aktiviteterne, overvågning af aktiviteterne, tilskud og indkøb af it-systemer.
Et gennemførelsesorgan ville imidlertid tilføre et yderligere lag til
styringsstrukturen, øge udgifterne til koordinering og kontrol og besværliggøre
og forlænge beslutningstagningen ved at tilføje nye administrative procedurer.
Det ville desuden påvirke niveauet af knowhow inden for Kommissionen negativt
og øge risikoen for en fragmentering af indholdet i forhold til de
administrative aspekter. Denne mulighed ville ikke medføre de forventede
fordele for erhvervslivet og er derfor blevet forkastet. I forbindelse med et andet scenarie blev det
endvidere overvejet at overføre alle relevante it-aktiviteter til de
nationale administrationer med undtagelse af CNN/CSI-netværket og de dermed
forbundne tjenester. Dette scenarie indebærer en meget stor risiko for, at det
lidt efter lidt vil blive nødvendigt at etablere en mere central
styringsstruktur. Konsekvenserne heraf kan sammenlignes med den effekt, som en
afbrydelse af programmerne ville have. Det ville bringe toldadministrationernes
effektivitet i fare, udfordre ensartetheden i toldunionen og dermed
ligebehandlingen af erhvervsdrivende. På grund af den negative indvirkning på
resultater og effektivitet, blev dette scenarie også forkastet. d) Anvender programmet fælles it-værktøjer
for at mindske den administrative byrde for modtagere og kontrahenter? Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne anvender
allerede værktøjer til at forenkle forvaltningen af programaktiviteter og
hertil knyttede udgifter gennem et fælles aktivitetsrapporteringsværktøj (ART –
Activity Reporting Tool). Det vil fortsat være tilfældet. 5.2.2. Effektivitetsmåling i
forbindelse med forslaget Programmets effektivitet måles ved hjælp af et sæt
klare indikatorer for effektivitet, virkning, resultat og output, som står i
forbindelse med programmets generelle, specifikke og operationelle mål og
etablerer forbindelsen til Kommissionens forvaltningsplan. Den detaljerede
liste over indikatorer for virkning, resultat og output findes i
konsekvensanalysen. Kommissionen har fastsat mål for nogle af resultaterne i
programmet, andre vil blive suppleret gennem tiltag inden for rammerne af Told
2013programmet. Målene for alle resultaterne vil blive fastlagt af Kommissionen
inden starten af Told 2020-programmet og vil blive forelagt Programudvalget. 5.2.3. Er programforslaget i
overensstemmelse med Kommissionens generelle politik? Programmet bidrager til at nå målene for Europa
2020-strategien, fordi det styrker det indre marked, øger produktiviteten i den
offentlige sektor, understøtter den tekniske udvikling og innovation i
forvaltningerne og fremmer beskæftigelsen. Det understøtter
flagskibsinitiativer på den digitale dagsorden for Europa[14], flagskibsinitiativet "En
dagsorden for nye kvalifikationer og nye job"[15]. Programmet understøtter
endvidere akten for det indre marked[16]
og fremmer vækst og innovation ved at håndhæve de intellektuelle
ejendomsrettigheder (IPR) ved grænsen i overensstemmelse med den seneste
omfattende IPR-strategi[17].
For så vidt angår beskyttelsen af Unionens og medlemsstaternes finansielle
interesser, støtter programmet opkrævningen af told og forskellige gebyrer og
afgifter på handel samt de fælles bestræbelser på at bekæmpe svig[18]. Toldunionen fungerer som den
operative del af EU's handelspolitik, og programmet bidrager derfor til
gennemførelsen af bilaterale og multilaterale handelsaftaler, opkrævning af
told, iværksættelse af handelsforanstaltninger (f.eks. oprindelsesregler),
embargoer og andre restriktioner i overensstemmelse med EU's handelsstrategi[19]. På det seneste har
toldmyndighederne fået tildelt en miljøbeskyttende rolle (bl.a. i tilknytning
til illegal udførsel af affald, kemikalier, ozonlagsnedbrydende stoffer,
ulovlig skovhugst og CITES-konventionen). Endelig bidrager toldmyndighedernes
tiltag og samarbejdet mellem dem, politiet og andre retshåndhævende myndigheder
i stadig højere grad til EU's indre sikkerhed, som det fremgår af
handlingsplanen for den indre sikkerhedsstrategi[20] og af Handlingsplanen om
gennemførelse af Stockholmprogrammet[21]. 2011/0341/a (COD) Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for
toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om
ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 33, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) De flerårige
handlingsprogrammer på toldområdet, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt
bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem toldmyndigheder i Unionen.
Mange af aktiviteterne på toldområdet er grænseoverskridende og involverer og
påvirker alle 27 medlemsstater og kan derfor ikke effektivt gennemføres af de
enkelte medlemsstater. Told 2020-programmet, som gennemføres af Kommissionen,
giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter
med, som er mere omkostningseffektive, end hvis hver enkelt medlemsstat
opstiller sin egen individuelle samarbejdsramme på bilateralt eller
multilateralt grundlag. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen
af dette program ved at fastlægge et nyt program inden for samme område. (2) Programaktiviteterne, dvs. de
europæiske informationssystemer, fælles tiltag for told- og skatteembedsmænd og
de fælles uddannelsesinitiativer, forventes at bidrage til gennemførelsen af
Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[22]. Ved at danne ramme om
aktiviteter, der skal gøre told- og skattemyndighederne mere effektive, styrke
virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og være med til at
beskytte Unionens finansielle og økonomiske interesser bidrager programmet
aktivt til at styrke toldunionens funktion. (3) For at støtte tredjelandes
tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og
kandidatlande som potentielle kandidatlande og partnerlande i den europæiske
naboskabspolitik[23]
kunne deltage i programmet, hvis visse betingelser er opfyldt. I betragtning af
den stadig større sammenkobling inden for verdensøkonomien fortsætter
programmet også med at give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, som
f.eks. embedsmænd i tredjelande, repræsentanter for internationale
organisationer eller erhvervsdrivende inden for særlige områder. Oprettelsen af
EU-Udenrigstjenesten under den højtstående repræsentant/næstformands myndighed
kan lette den politiske koordinering og sammenhæng inden for et område, som er
et relevant element i EU's eksterne strategier og tiltag både bilateralt og multilateralt.
(4) I programmålene er der taget
hensyn til de problemer og udfordringer, der er identificeret for toldvæsenet i
de kommende ti år. Programmet bør fortsætte med at spille en rolle inden for
vitale områder såsom en sammenhængende gennemførelse af Unionens toldlovgivning
og hertil knyttede forskrifter. Desuden vil programmet fokusere på at beskytte
Unionens finansielle og økonomiske interesser, opretholde sikkerhed og sikring,
handelslettelser, blandt andet gennem fælles bestræbelser på at bekæmpe svig og
øge toldmyndighedernes administrative kapacitet. (5) De programværktøjer, der er
blevet anvendt før 2014, har vist sig at være passende og er derfor blevet
bibeholdt. Da der er behov et mere struktureret operationelt samarbejde, er der
tilføjet yderligere værktøjer, nemlig eksperthold bestående af Unionens og
nationale eksperter, der sammen skal udføre opgaver inden for bestemte områder,
og tiltag til opbygning af kapacitet i den offentlige forvaltning, som vil
kunne give speciel bistand til de deltagende lande, der har brug for
administrativ kapacitetsopbygning. (6) De europæiske
informationssystemer spiller en afgørende rolle for styrkelsen af
toldsystemerne i Unionen og bør derfor fortsat finansieres under programmet.
Det bør desuden være muligt at tilføje nye toldrelaterede informationssystemer
til programmet, som er oprettet i medfør af EU-lovgivningen. De europæiske
informationssystemer bør i givet fald baseres på fælles udviklingsmodeller og
it-arkitektur. (7) Udbygningen af de
menneskelige kompetencer i form af fælles uddannelsesforanstaltninger bør også
iværksættes under programmet. Det er nødvendigt, at toldembedsmænd udbygger og
ajourfører deres viden og færdigheder, så de kan leve op til Unionens behov.
Programmet bør spille en central rolle med hensyn til at styrke den
menneskelige kapacitet gennem øget støtte til uddannelse, som er rettet mod
såvel toldembedsmænd som erhvervsdrivende. Til dette formål bør Unionens
nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret
udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget program for støtte til
uddannelse i Unionen. (8) Programmet bør dække en
periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige
finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU) nr. xxx af xxx om
fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020[24]. (9) For hele programmets varighed
bør der fastlægges en finansieringsramme, som udgør det primære
referencegrundlag, jf. punkt [17] i den interinstitutionelle aftale af
XX/YY/201Z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde
og forsvarlig økonomisk forvaltning, for budgetmyndigheden under den årlige
budgetprocedure. (10) I overensstemmelse med
Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede
finansieringsprogrammer, som fremgår af Kommissionens meddelelse om en
gennemgang af EU's budget for 2010[25],
bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de
planlagte programaktiviteter forfølger mål, som er fælles for forskellige
finansieringsinstrumenter, og dobbeltfinansiering kan udelukkes. Tiltag, der
iværksættes inden for dette program, bør sikre en sammenhængende anvendelse af
Unionens ressourcer til støtte for toldunionens funktion. (11) De nødvendige foranstaltninger
for den finansielle gennemførelse af denne forordning skal vedtages i
overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om
finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og
med Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af
xxx (henvisninger til den nye finansforordning og gennemførelsesretsakten
tilføjes senere). (12) Unionens finansielle
interesser bør beskyttes ved hjælp af passende foranstaltninger under hele
udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af
uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt
uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner. (13) For at sikre ensartede
betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges
gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige
arbejdsprogrammer. Disse beføjelser bør udøves
i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.
182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan
medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af
gennemførelsesbeføjelser[26]. (14) Målene for den påtænkte
handling, nemlig fastlæggelse af et flerårigt program, som skal forbedre
toldunionens funktion, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af
medlemsstaterne, som ikke effektivt kan udføre det nødvendige samarbejde og den
nødvendige samordning til at gennemføre programmet; Unionen kan derfor vedtage
foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU.
I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går
denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at opfylde disse
mål. (15) Kommissionen bør bistås af
Told 2020-Udvalget i forbindelse med programmets gennemførelse. (16) Europa-Parlamentets og Rådets
direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i
forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne
oplysninger finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af
personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af
medlemsstaternes kompetente myndigheder, navnlig de offentlige uafhængige
myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne. Europa-Parlamentets og Rådets
forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske
personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i
fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne
oplysninger finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger
inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske
Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af
oplysninger foretaget af kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med
reglerne om overførsel af personoplysninger i direktiv 95/46/EF, og enhver
udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen bør
være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i
forordning (EF) nr. 45/2001. (17) Denne forordning bør træde i
stedet for Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 624/2007/EF af 23. maj
2007 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet
(Told 2013)[27].
Denne beslutning bør derfor ophæves — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I
Almindelige bestemmelser Artikel 1
Genstand 1. Der fastlægges herved et
flerårigt handlingsprogram "Told 2020" (i det følgende benævnt
"programmet") til at støtte toldunionens funktion 2. Programmet dækker perioden
fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. Artikel 2
Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "toldmyndigheder": de
myndigheder, der er ansvarlige for at anvende toldreglerne 2) "eksterne eksperter": a) repræsentanter for statslige
myndigheder, herunder i lande, der ikke deltager i programmet i henhold til
artikel 3, stk. 2, nr. 1) og 2) b) erhvervsdrivende og deres organisationer c) repræsentanter for internationale og
andre relevante organisationer. Artikel 3
Deltagelse i programmet 1. Deltagerlandene er
medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af
at betingelserne i samme stykke er opfyldt. 2. Programmet er åbent for
deltagelse af følgende lande: 1) tiltrædelseslande, kandidatlande og
potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i
overensstemmelse med de generelle principper og almindelige vilkår og
betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de
respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler 2) partnerlande i den europæiske
naboskabspolitik, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet
relevant lovgivning og administrative metoder til de i Unionen gældende. De
pågældende partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med
bestemmelser, som aftales med disse lande efter fastlæggelsen af rammeaftaler
vedrørende deres deltagelse i EU-programmer. Artikel 4
Deltagelse i programaktiviteterne Eksterne eksperter kan indbydes til at deltage i
udvalgte aktiviteter organiseret under programmet, når dette er hensigtsmæssigt
for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 5. Disse eksperter udvælges af
Kommissionen på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden, som er af
relevans for de specifikke aktiviteter. Artikel 5
Generelt mål og specifikt mål 1. Det generelle mål for
programmet er at styrke det indre marked gennem en effektiv og virkningsfuld
toldunion. 2. Det specifikke mål for programmet
er at støtte toldunionens funktion, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende
lande, deres toldmyndigheder, andre kompetente myndigheder, deres embedsmænd og
eksterne eksperter. 3. Opfyldelsen af dette mål
vurderes på grundlag af følgende indikatorer: 1) tilgængeligheden af det fælles
kommunikationsnet for de europæiske informationssystemer 2) feedback fra deltagere i programtiltag og
brugere af programmet. Artikel 6
Prioriteter Prioriteterne for programmet er følgende: 1) at støtte forberedelsen, en konsekvent
anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen med henblik på at
styrke toldunionen hvad angår effektivitet, virkning og ensartethed 2) at styrke de europæiske virksomheders
konkurrenceevne ved at lette legitim handel, mindske overholdelsesomkostninger
og administrative byrder og beskytte mod illoyal konkurrence 3) at hjælpe toldvæsenet med at beskytte
borgere, sikkerhed og sikring og miljøet 4) at beskytte Den Europæiske Unions og
medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser 5) at bidrage til, at toldmyndighederne
fungerer effektivt ved at forbedre deres administrative kapacitet 6) at bekæmpe svig og øge konkurrenceevne,
sikkerhed og sikring ved at styrke samarbejdet med internationale
organisationer, tredjelande, andre statslige myndigheder, tredjelande,
erhvervsdrivende og deres organisationer. Kapitel II
Støtteberettigede foranstaltninger Artikel 7
Støtteberettigede foranstaltninger I henhold til betingelserne i det årlige
arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 14, ydes der finansiel støtte til
følgende typer af tiltag via programmet: 1) fælles tiltag: a) seminarer og workshopper b) projektgrupper, normalt med deltagelse af
et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et
på forhånd defineret mål med et præcist beskrevet resultat c) arbejdsbesøg organiseret af de
deltagende lande eller et tredjeland, som giver embedsmændene mulighed for at
opnå eller øge deres ekspertise eller viden inden for toldanliggender; for
arbejdsbesøg organiseret med tredjelande er kun rejse- og opholdsomkostninger
(ophold og dagpenge) støtteberettigede under programmet d) overvågningsaktiviteter udført af fælles
hold bestående af tjenestemænd fra Kommissionen og embedsmænd fra de deltagende
lande, som skal analysere toldpraksis, identificere eventuelle vanskeligheder
med gennemførelsen af regler og i givet fald stille forslag om ændring af
EU-regler og arbejdsmetoder e) eksperthold, der udgør en struktureret
form for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler
ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre
operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra online samarbejdstjenester,
administrativ bistand samt infrastruktur og udstyr f) kapacitetsopbygning i den offentlige
forvaltning og støttetiltag g) undersøgelser h) kommunikationsprojekter i) alle andre aktiviteter til støtte for
de specifikke mål og prioriteter i artikel 5 og 6 2) it-kapacitetsopbygning: udvikling,
vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne i europæiske
informationssystemer, som er anført under punkt 1 i bilaget, og nye europæiske
informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-lovgivning 3) udbygning af menneskelige kompetencer:
fælles uddannelsestiltag til at understøtte de nødvendige faglige færdigheder
og kundskaber på toldområdet. Artikel 8
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles tiltag 1. De deltagende lande sikrer,
at embedsmænd, som udnævnes til at deltage i de fælles tiltag, har en passende
profil og passende kvalifikationer. 2. De deltagende lande træffer
de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre de fælles tiltag, bl.a. ved at
skabe bevidsthed om disse tiltag og ved at sikre en optimal anvendelse af de
opnåede resultater. Artikel 9
Specifikke gennemførelsesbestemmelser
for de europæiske informationssystemer 1. Kommissionen og de deltagende
lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt 1
i bilaget, udvikles, drives og vedligeholdes på passende måde. 2. Kommissionen koordinerer i
samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af
EU- og ikke-EU-komponenterne i de systemer og den infrastruktur, der er
omhandlet i punkt 1og 2 i bilaget, som er nødvendige for at sikre, at de
er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres. Artikel 10
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles uddannelsestiltag 1. De deltagende lande
integrerer i givet fald uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab,
herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte
uddannelsesstandarder i deres nationale uddannelsesprogrammer. 2. De deltagende lande sørger
for, at deres embedsmænd får den nødvendige grund- og videreuddannelse til at
kunne erhverve de fælles faglige færdigheder og kundskaber i overensstemmelse
med uddannelsesprogrammerne. 3. De deltagende lande fremmer
den nødvendige sprogundervisning for at embedsmændene kan erhverve sig
tilstrækkelige sprogkundskaber til at kunne deltage i programmet. Kapitel III
Den finansielle ramme Artikel 11
Den finansielle ramme 1. Finansieringsrammen for
gennemførelsen af programmet er 548 080 000 EUR (i løbende
priser). 2. Den finansielle tildeling til
programmet kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelse,
overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for
forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål; navnlig undersøgelser,
ekspertmøder, informations- og kommunikationstiltag, herunder
koncernkommunikation om Den Europæiske Unions politiske prioriteter, for så
vidt de har relation til de overordnede mål for denne forordning, udgifter, der
knytter sig til it-netværk med fokus på informationsbehandling og ‑udveksling,
samt alle andre udgifter for Kommissionen til teknisk og administrativ bistand
til forvaltningen af programmet. Artikel 12
Indsatstyper 1. Kommissionen gennemfører
programmet i overensstemmelse med finansforordningen. 2. Finansiel støtte fra Unionen
til aktiviteterne i artikel 7 ydes i form af: 1) tilskud 2) kontrakter om offentlige indkøb 3) godtgørelse af eksterne omkostninger for
eksperter, jf. artikel 4. 3. Medfinansieringssatsen for
tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, hvor
sidstnævnte er omkostninger til rejse og ophold, omkostninger i forbindelse med
tilrettelæggelsen af arrangementer og dagpenge. Satsen anvendes i forbindelse
med alle støtteberettigede tiltag med undtagelse af eksperthold. For denne
kategori af støtteberettigede tiltag fastlægges medfinansieringssatsen i det
årlige arbejdsprogram, hvis disse tiltag gør det nødvendigt med tildeling af
tilskud. Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede
foranstaltninger til at sikre, at når der gennemføres aktioner, som finansieres
i henhold til denne forordning, bliver Unionens finansielle interesser
beskyttet ved anvendelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig,
bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der
konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb
samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der
skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have
afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens
befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og
kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og
underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under dette program. 3. Det Europæiske Kontor for
Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 og
Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om
Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De
Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre
uregelmæssigheder[28]
foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at
klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter,
der berører Den Europæiske Unions finansielle interesser, i forbindelse med en
aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om
EU-finansiering Kapitel IV
Gennemførelsesbeføjelser Artikel 14
Arbejdsprogram 1. Til gennemførelse af
programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal angive de
fastsatte mål, forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede
beløb herfor. Der skal tillige gives en beskrivelse af de tiltag, der skal
finansieres, en angivelse af de beløb, der bevilges til de enkelte tiltag, og
en vejledende tidsplan for gennemførelsen. For så vidt angår tilskud, skal
arbejdsprogrammet omhandle prioriteterne, de væsentligste evalueringskriterier
og den maksimale sats for medfinansiering. Denne gennemførelsesretsakt vedtages
efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2. 2. Under udarbejdelsen af det
årlige arbejdsprogram tager Kommissionen hensyn til den fælles tilgang til
toldpolitikken. Denne tilgang skal regelmæssigt revideres og fastlægges i
fællesskab af Kommissionen og medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen, som består
af lederne af toldadministrationerne i medlemsstaterne eller disses
repræsentanter og Kommissionen. Kommissionen holder regelmæssigt
Toldpolitikgruppen underrettet om foranstaltninger, der vedrører gennemførelsen
af programmet. Artikel 15
Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et
udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette
stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. Kapitel V
Overvågning og evaluering Artikel 16
Overvågning af programtiltag Kommissionen overvåger i samarbejde med de
deltagende lande programmet og tiltagene heri for at følge gennemførelsen af
tiltagene. Artikel 17
Evaluering 1. Kommissionen sørger for en
midtvejs- og slutevaluering af programmet for så vidt angår de aspekter, der er
omhandlet i stk. 2 og 3. Resultaterne tages i betragtning, når der træffes
beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspension af
efterfølgende programmer. Evalueringerne udarbejdes af en uafhængig ekstern
evaluator. 2. Senest medio 2018 udarbejder
Kommissionen en midtvejsevalueringsrapport om opfyldelsen af målene for
programtiltagene, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og den europæiske
merværdi ved programmet. Rapporten skal endvidere behandle forenklingen,
målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede
mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. 3. Inden udgangen af 2021
udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om de aspekter, der er
omhandlet i stk. 2, og om programmets langsigtede effekt og bæredygtigheden af
dets virkninger. 4. De deltagende lande stiller
på Kommissionens anmodning alle data og oplysninger til rådighed, der er
relevante for udarbejdelsen af Kommissionens rapporter om midtvejsevalueringen
og den endelige evaluering. Kapitel VI
Afsluttende bestemmelser Artikel 18
Ophævelse Beslutning nr. 624/2007/EF ophæves med
virkning fra 1. januar 2014. Finansielle forpligtelser i forbindelse med
tiltag i medfør af denne beslutning er dog fortsat underlagt bestemmelserne i
beslutningen, indtil deres ophør. Artikel 19
Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på
tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014. Denne forordning er bindende i alle
enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne Formand Formand BILAG De europæiske informationssystemer og disses
EU-komponenter 1. De europæiske
informationssystemer er følgende: 1) Common Communication Network/Common
Systems Interface (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP og
værktøjer i tilknytning hertil, CCN web portal, CCN monitoring 2) støttesystemer, navnlig værktøjet til
applikationskonfiguration til CCN, aktivitetsrapporteringsværktøjet
("Activity Reporting Tool" (ART2), Taxud elektroniske værktøj til
online projektforvaltning (TEMPO), værktøj til serviceforvaltning (SMT), forbrugerforvaltningssystemet
(UM), BPM-systemet, tilgængelighedsdashbordet og AvDB,
it-servicemanagementportalen, værktøj til forvaltning af fortegnelses- og
brugeradgang 3) Programinformations - og
kommunikationsrum (PICS) 4) toldforsendelsessystemer, bl.a. det (nye)
edb‑baserede forsendelsessystem ((N)CTS), NCTS TIR vedrørende Rusland,
udførselskontrolsystemet (ECS) og indførselskontrolsystemet (ICS). Følgende
applikationer/komponenter støtter disse systemer: systemet til udveksling af
data med tredjelande (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN),
Standard SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test Application
(STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference Data (CSRD),
Central Services/Management Information System (CS/MIS). 5) EU's risikostyringssystem (CRMS), som
omfatter risikoinformationsformularer (RIF) og de fælles CPCA-profilers
funktionelle domæner 6) systemet for erhvervsdrivende (Economic
Operators System (EOS)), der omfatter EORI (Economic Operator Registration and
Identification), AEO (Authorized Economic Operators), RSS (Regular Shipping
Services) og den gensidige anerkendelse af partnerlandenes funktionelle
domæner. Generic Web Service er en støttekomponent til dette system 7) Tarifsystemet (TARIC3), der er et referencedatasystem
for andre applikationer, som f.eks. kvotestyringsordningen (QUOTA2), systemet
til forvaltning og overvågning af tilsyn (SURV2), det europæiske bindende
tariferingssystem (EBT13), den europæiske toldfortegnelse over kemiske stoffer
(ECICS2). Den kombinerede nomenklatur (KN) og applikationer til suspensioner
(Suspensions) forvalter oplysninger af retlig karakter med direkte forbindelse
til tarifsystemet 8) kontrolapplikationer, navnlig Specimen
Management System (SMS) og informationssystemet for forædlingsprocedurer (ISPP) 9) Systemet til bekæmpelse af
varemærkeforfalskning og piratkopiering (COPIS) 10) dataformidlingssystemet (DDS2), som
forvalter al information, der gøres tilgængelig for offentligheden via
internettet 11) informationssystemet til bekæmpelse af
svig (AFIS) 2. EU-komponenterne i de
europæiske informationssystemer er følgende: 1) it-aktiver, som f.eks. systemernes
hardware, software og netværksforbindelser, herunder den dertil knyttede
datainfrastruktur 2) de nødvendige it-tjenester til at støtte
udviklingen, vedligeholdelsen, forbedringen og driften af systemerne 3) alle andre elementer, der af
effektivitets-, sikkerheds- og rationaliseringshensyn udpeges af Kommissionen
som værende fælles for de deltagende lande. FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e)
politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets
art 1.4. Mål
1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.6. Varighed
og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser
om kontrol og rapportering Hyppighed og betingelser angives. 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE
FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e)
udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle
ramme 3.2. Anslåede
virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for
udgifterne 3.2.2. Anslåede
virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede
virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed
med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjeparts
bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT
TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets
betegnelse Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram
for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om
ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF. 1.2. Berørt(e) politikområde(r)
inden for ABM/ABB-strukturen[29] 1404
Toldpolitik 1.3. Forslagets/initiativets art ¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en
forberedende foranstaltning[30]
X
Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning
¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens
flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Det foreslåede program
bidrager til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og
inklusiv vækst[31]
ved 1) at gøre EU's indre marked mere velfungerende, 2) at opstille en ramme,
der fremmer en stigning i produktiviteten i den offentlige sektor, og 3) at
presse på for at opnå tekniske fremskridt og innovation i de nationale og
europæiske toldadministrationer. Toldunionen er
grundlæggende for det indre marked. Det indre marked uden grænser
for varer kræver, at varer fra tredjelande skal opfylde bestemte formaliteter
og andre krav ved indpassage, eller når de bringes i omsætning. Derefter kan de
bevæge sig frit inden for EU's ydre grænser. Toldmyndighederne understøtter
udviklingen af retfærdige, konkurrenceprægede betingelser for det indre marked
gennem en ensartet anvendelse af fælles regler og forskrifter. De støtter vækst
og innovation i det indre marked ved f.eks. at håndhæve intellektuelle
ejendomsrettigheder ved grænsen (se også den europæiske plan for bekæmpelse
af varemærkeforfalskning og piratkopiering[32]
og den nye strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i det indre
marked, der blev vedtaget for nylig af Kommissionen). Svarene på en nyligt
gennemført offentlig høring[33]
om det indre markeds fremtid viser, at brancheforeningerne har store
forventninger til yderligere EU-indsats mod forfalskning og piratkopiering. Som
bekræftet af statistikker over IPR-toldaktiviteter spiller toldmyndighederne en
afgørende rolle for en effektiv håndhævelse af IPR[34]. Derudover vil programmet
støtte en bred vifte af politikforanstaltninger inden for rammerne af
toldunionen. For eksempel beskyttelsen af EU's og medlemsstaternes finansielle
interesser gennem opkrævning af told og forskellige gebyrer og afgifter på
handel samt de fælles bestræbelser på at bekæmpe svig. I 2010 udgjorde
traditionelle egne indtægter ca. 12,3 % (15,7 mia. EUR) af
EU-budgettet[35].
Toldunionen fungerer som den operative del af EU's handelspolitik,
for så vidt angår gennemførelsen af bilaterale og multilaterale handelsaftaler,
opkrævning af told, iværksættelse af handelsforanstaltninger (f.eks.
oprindelsesregler), embargoer og andre restriktioner. Debatoplægget Handel,
vækst og verdensanliggender: Handelspolitikken som et centralt element i EU's
2020-strategi[36],
der blev offentliggjort i november 2010, indeholder dagsordenen for det
internationale toldsamarbejde inden for rammerne af de bilaterale aftaler og i
Verdenstoldorganisationen. Det understreges, at effektive toldprocedurer
reducerer overholdelsesomkostningerne for de handlende, fremmer lovlig handel,
og bidrager til at imødegå de stadig større sikkerheds- og sikrings- og
IPR-risici. Toldunionen bidrager i
stadig højere grad til EU's indre sikkerhed, en rolle som fremover
bliver endnu mere fremtrædende, som det fremgår af Handlingsplanen for den indre
sikkerhedsstrategi[37]
samt af Handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet[38]. Endvidere bidrager
toldmyndighedernes tiltag og samarbejdet mellem dem, politi og andre
retshåndhævende myndigheder til at nå de globale mål på sikkerhedsområdet, som
f.eks. bekæmpelse af hvidvaskning af penge, organiseret kriminalitet på tværs
af grænserne og terrorisme. 1.4.2. Specifikke målsætninger og
berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke målsætninger og berørte ABM/ABB-aktiviteter De
berørte ABB-aktiviteter er Toldpolitik (1404). Programmets specifikke
målsætninger er følgende: at støtte toldunionens funktion, navnlig gennem
samarbejde mellem deltagende lande, deres toldmyndigheder, andre kompetente
myndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke
virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Ud
fra et toldsynspunkt, og fordi toldunionen henhører under EU's enekompetence,
har medlemsstaterne med overdragelsen af deres beføjelser til EU ipso facto vedtaget,
at foranstaltninger på toldområdet bedre kan gennemføres på EU-plan.
EU's retlige ramme sikrer dog ikke i sig selv, at toldunionen fungerer efter
hensigten. Støtteforanstaltningerne i toldprogrammet er nødvendige for at
sikre, at EU's toldlovgivning anvendes på en konvergerende og ensartet måde,
således at der ikke er forskel på behandlingen af virksomheder, bekæmpelsen af
svig og de retlige forpligtelser. Da
mange af aktiviteterne på toldområdet desuden er grænseoverskridende og
involverer og påvirker dermed alle 27 medlemsstater, er det derfor ikke
virksomt og effektivt, at de varetages af medlemsstaterne hver for sig. Det er
nødvendigt med EU-tiltag for at understøtte toldarbejdets europæiske dimension,
undgå forvridninger på det indre marked og understøtte en effektiv beskyttelse
af EU's grænser. Solidaritet
og fælles ansvar er grundprincipperne for toldunionen. Situationer, hvor
behovet for effektive foranstaltninger overstiger, hvad de enkelte
medlemsstater kan levere, er skadelige for Unionen som helhed. EU's indsats er
påkrævet til at fastholde almenvellet i EU, når efterspørgslen i EU
(efter f.eks. sikkerhed) ikke i tilstrækkelig grad kan dækkes af enkelte
medlemsstater. I sådanne tilfælde har EU's tiltag form af fælles finansieret
opbygning af teknisk kapacitet for at imødekomme behovet for effektiv kontrol
på trods af visse medlemsstaters begrænsede muligheder. 1.4.4. Virknings- og
resultatindikatorer Angiv indikatorerne
til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Overvågningen
af programaktiviteterne udføres med henblik på at sikre, at regler og
procedurer for gennemførelsen af programmet anvendes efter hensigten og for at
kontrollere, hvor succesrigt programmet er med hensyn til at opfylde målene.
Der vil blive indført en overvågningsramme, herunder: en
interventionslogik, et sæt klare indikatorer, målemetoder, en
dataindsamlingsplan, en klar og struktureret rapporterings- og
overvågningsproces samt midtvejs- og slutevalueringer. Programmets
effektivitet måles ved hjælp af et sæt klare indikatorer for effektivitet,
virkning, resultat og output, som står i forbindelse med programmets generelle
og specifikke mål og prioriteter og etablerer forbindelsen til Kommissionens
forvaltningsplan. Den detaljerede liste over indikatorer for virkning, resultat
og output findes i konsekvensanalysen. GD TAXUD har fastsat mål for nogle af
programmets resultater. For andres vedkommende er dette dog ikke muligt på
nuværende tidspunkt. Målsætningerne for disse resultater vil blive fastlagt af
GD TAXUD inden starten på Told 2020-programmet og forelagt for Programudvalget
til vedtagelse i forbindelse med proceduren for det årlige arbejdsprogram. De
generelle og specifikke mål vil blandt andet blive målt ud fra, hvor
tilgængelig Common Communication Network er for de europæiske
informationssystemer, og der tilstræbes en tilgængelighed på 97 %. 1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.5.1. Behov, der skal dækkes på kort
eller lang sigt Forslaget
bidrager til Europa 2020-strategien og gennemførelsen af forskellig anden
EU-lovgivning, som det fremgår af kapitel 1.4.1. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra
EU's side Det
er mere fordelagtigt at iværksætte foranstaltninger på EU-plan end i de 27
medlemsstater, som nærmere beskrevet i kapitel 3.2 i begrundelsen. 1.5.3. Erfaringer fra lignende
foranstaltninger Fra
et økonomisk synspunkt er foranstaltninger på EU-plan mere effektive. Rygraden
i toldsamarbejdet er et kommunikationsnet med et højt sikkerhedsniveau, som har
været operationelt siden de første toldsamarbejdsprogrammer først i 90'erne.
Det forbinder nationale toldadministrationer på ca. 5 000[39] forbindelsessteder. Det fælles
it-netværk sikrer, at den enkelte nationale administration kun behøver
at tilkoble sig én gang til denne fælles infrastruktur for at kunne udveksle
alle former for oplysninger. Hvis der ikke var en sådan infrastruktur, ville
medlemsstaterne være nødt til at tilkoble sig 26 gange til de nationale
systemer i hver af de andre medlemsstater. Andre
hjørnestene i programmet er aktiviteter, der bringer toldembedsmænd sammen for
at udveksle bedste praksis, lære af hinanden, analysere et problem eller
udarbejde en vejledning. Hvis medlemsstaterne havde skullet lære af hinanden
ved at udvikle deres egne aktiviteter uden for programmet, ville de alle have
udviklet deres egne værktøjer og arbejdsmåder. Synergier mellem aktiviteter
ville være gået tabt, og fælles aktiviteter ville ikke være blevet gennemført
systematisk i de 27 medlemsstater. Det er meget mere effektivt, at Kommissionen
med støtte fra programmet optræder som formidler af aktiviteter mellem
de deltagende lande. En
anden vigtig merværdi er af immateriel karakter. Programmet har været
medvirkende til at skabe en følelse af fælles interesse, gensidig tillid og samarbejdsånd
mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for
toldområdet. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante
instrumenter og eventuel synergivirkning Forvaltningen
af Fiscalis 2020 og Told 2020 vil så vidt muligt blive tilpasset hinanden.
Programmerne har et fælles netværk til gennemførelse af europæiske it-systemer,
en fælles platform til online samarbejde (PICS) og et fælles værktøj til
indberetning af aktiviteter (ART2). Begge programmer anvender også de samme
metoder til personaleudvikling. I
et af de politiske scenarier for toldområdet er der tale om finansiel støtte
til medlemsstaternes toldmyndigheder til indkøb af udstyr og til at opbygge
deres tekniske kapacitet. Frem for at udarbejde en finansieringsordning til
dette formål under Told 2020-programmet kan medlemsstaterne trække på andre
programmer, herunder de regionale strukturfonde, til at støtte dette behov. I
midtvejsevalueringen af GD HOME's programmer vedrørende forebyggelse og
bekæmpelse af kriminalitet (ISEC) og forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring
i forbindelse med terrorisme (CIPS)[40]
bliver programstyringsmodellen i Told og Fiscalis-2013-programmernes anset for
at være mest lovende med hensyn til en forbedring af forvaltningen af
ISEC/CEPS, idet den muliggør en hurtig og fleksibel reaktion på operationelle
behov. Rygraden
i de transeuropæiske it-systemer er CCN/CSI-netværket, der også anvendes
af OLAF til udveksling (og lagring) af information om uregelmæssigheder og
svig. Til dette formål kan begge generaldirektorater udnytte skalafordele. 1.6. Varighed og finansielle
virkninger X
Forslag/initiativ af begrænset varighed –
¨ Forslag/initiativ gældende fra den 1.1.2014 til den 31.12.2020 –
X Finansielle
virkninger fra 2014 til 2023 (fra 2021 til 2023 kun for betalingsbevillinger) ¨ Forslag/initiativ af ubestemt varighed –
Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til
ÅÅÅÅ –
derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r)[41] X Direkte
central forvaltning ved Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: ¨ gennemførelsesorganer ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[42] ¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke
aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen ¨ Delt forvaltning
sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning
sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere
forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet
"Bemærkninger". Bemærkninger / 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og
rapportering Hyppighed og
betingelser angives Overvågningen af programaktiviteterne udføres
med henblik på at sikre, at regler og procedurer for gennemførelsen af
programmet anvendes efter hensigten (revisionsfunktion). Forslagene til
fælles aktiviteter overvåges hele tiden ved hjælp af en onlinedatabase,
værktøjet til indberetning af aktiviteter (ART2), der indeholder forslagene og
de dertil svarende aktiviteter. Samme værktøj gør det muligt for
modtagere af tilskud i henhold til programmet, dvs. medlemsstaternes
toldadministrationer, at foretage onlineindberetning af udgifterne til
deltagelse i de fælles aktiviteter, som finansieres via tilskuddet. Medlemsstaterne
skal en gang om året sende en finansrapport til Kommissionen via
aktivitetsindberetningsværktøjet. For
it- og uddannelses-/kapacitetsopbygningsaktiviteter, der finansieres gennem
indkøb, gælder standardbestemmelserne vedrørende rapportering og overvågning.
Programmet
bliver evalueret to gange. Resultaterne af midtvejsevalueringen vil
foreligge medio 2018, og den endelige evaluering af programmet hen imod
udgangen af 2021. Medlemsstaterne, der er programmets største
støttemodtagere, skal udføre en stor del af dataindsamlingen enten ved at give
oplysninger om de enkelte værktøjer (hovedsagelig via ART2) eller om
programmets følgevirkninger (enten ved at deltage i målinger af den måde,
hvorpå programmet opfattes, eller gennem udarbejdelse af rapporter). Hidtil
har evalueringen af de eksisterende programmer fortrinsvis været rettet mod
programmets primære interessenter, nemlig toldmyndighederne og deres eksperter,
der er programmets målgruppe. Da det også er vigtigt at høre programmets
eksterne interessenter (f.eks. erhvervsdrivende) om den indvirkning, som
programmet har på dem, og i hvor høj grad de drager fordel af et bedre
samarbejde mellem toldadministrationerne, vil også indirekte virkninger blive
inkluderet i fremtidige programevalueringer. 2.2. Forvaltnings- og
kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici De
potentielle risici i forbindelse med implementeringen af tilskuddene vedrører: –
ukorrekt implementering af den aftale om tilskud,
der er indgået med konsortiet af medlemsstater og kandidatlande. Risikoniveauet
anses for at være lavt, fordi modtagerne er offentlige administrationer i de
deltagende lande –
medlemsstaterne deklarerer udgifter til en
aktivitet, der ikke er godkendt i henhold til programmet –
medlemsstaterne deklarerer de samme udgifter to
gange. De
potentielle risici i forbindelse med implementeringen af de indgåede
indkøbsaftaler inden for rammerne af programmet vedrører: –
manglende overholdelse af indkøbsreglerne –
betaling af en faktura for ydelser, der ikke er
leveret. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Hovedelementerne i den anvendte
kontrolstrategi er: 1. Finansiel kontrol, der er fælles for alle udgiftsområder: Forudgående verifikation af forpligtelserne Alle
GD TAXUD's forpligtelser kontrolleres af kontorchefen for menneskelige
ressourcer og finansielle anliggender. Derfor omfattes 100 % af
forpligtelserne af den forudgående verifikation. Proceduren giver stor
sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Forudgående verifikation af betalinger Alle
betalinger bliver forudgående verificeret i henhold til finansforordninger og
fastlagte procedurer. Denne gennemgribende kontrol udføres af en finansiel
verifikator og en anvisningsberettiget. Ud
over mindst én betaling (fra alle udgiftskategorier) pr. uge udvælges
tilfældigt til forudgående, gennemgribende verifikation, som udføres af lederen
af kontoret for menneskelige ressourcer og finansielle anliggender. Der er ikke
noget mål med hensyn til dækning, idet formålet med verifikationen er at
foretage stikprøver for at kontrollere, om alle betalinger er foretaget i
overensstemmelse med bestemmelserne. De øvrige betalinger behandles dagligt i
overensstemmelse med gældende regler. Erklæring fra den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved
subdelegation Alle
anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation, underskriver
erklæringer, der understøtter årsberetningen for det pågældende år. Disse
erklæringer dækker foranstaltningerne i programmet. Den anvisningsberettigede,
der er bemyndiget ved subdelegation, erklærer, at foranstaltningerne i
forbindelse med budgetgennemførelsen er udført i overensstemmelse med principperne
for forsvarlig økonomisk forvaltning, at forvaltningen og de indførte
kontrolsystemer har givet tilstrækkelig sikkerhed for transaktionernes
lovlighed og formelle rigtighed, og at risiciene i tilknytning til disse
foranstaltninger, er blevet grundigt kortlagt, rapporteret, samt at der er
gennemført modvirkende foranstaltninger. 2. Ekstra kontrol for indkøbskontrakter: Finansforordningens kontrolprocedurer for indkøb anvendes. Alle indkøbskontrakter indgås i henhold til Kommissionens tjenestegrenes
sædvanlige kontrolprocedure for betalinger under hensyntagen til kontraktlige
forpligtelser og krav om forsvarlig finansforvaltning og almindelig
forvaltning. Forholdsregler mod svig (kontrol, rapporter osv.) indgår i alle
kontrakter, som indgås mellem Kommissionen og støttemodtagere. Der udarbejdes
detaljerede programbetingelser, som udgør grundlaget for hver enkelt kontrakt.
Godkendelsesproceduren følger strengt TAXUD TEMPO's metode: Foranstaltningerne
gennemgås, ændres om nødvendigt og accepteres (eller afvises) udtrykkeligt.
Fakturaer betales aldrig uden et "godkendelsesbrev". Proceduren for bestilling og accept af leverancer dækker også
forvaltning af aktiver. Hvert aktiv bliver bestilt og efterfølgende accepteret og indkodet i Europa-Kommissionens eget it-værktøj (ABAC assets) til
dets anskaffelsesværdi. Afskrivningen foregår automatisk efter Kommissionens
bogføringsregler. Teknisk kontrol i forbindelse med indkøb GD
TAXUD kontrollerer de leverede ydelser og overvåger operationer og tjenester,
der udføres af kontrahenter. Generaldirektoratet udfører også jævnligt
kvalitets- og sikkerhedsrevision af deres kontrahenter. I forbindelse med
kvalitetskontrollerne sikres det, at de processer, som kontrahenterne rent
faktisk anvender, overholder regler og procedurer i deres kvalitetsprogrammer.
Sikkerhedsrevisioner sætter fokus på specifikke processer, procedurer og
konstruktioner. Efterfølgende administrativ kontrol både af den operationelle og den
finansielle side Ved
udløbet af en kontrakt verificeres hele dossieret af både den operationelle og
den finansielle enhed, inden det formelt bliver lukket. 3. Ekstra kontrol for tilskud De
betingelser, der gælder for finansiering af aktiviteter, som kan dækkes af
tilskuddet, fremgår af aftalen om tilskud, der indgås med programmets
støttemodtagere (dvs. toldadministrationer i medlemsstater og kandidatlande).
Aftalerne indeholder også et kapitel om kontrolmetoderne. Alle deltagende
administrationer har forpligtet sig til at overholde Kommissionens finansielle
og administrative regler og bestemmelser om udgifter. Aktiviteter,
hvor støttemodtagerne kan finansiere deres deltagelse gennem tilskud, er opført
i en onlinedatabase (ART2 – Activity Reporting Tool). Medlemsstaterne
indberetter deres udgifter i den samme database. Databasen har et antal
indbyggede kontrolforanstaltninger til at reducere antallet af fejl.
Medlemsstaterne kan f.eks. kun indberette udgifter i forbindelse med
aktiviteter, som de er blevet opfordret til at deltage i, og de kan kun gøre
det én gang. Ud
over de kontrolforanstaltninger, der er indbygget i rapporteringssystemet,
udfører GD TAXUD papirkontroller og kontroller på stedet på grundlag af
stikprøver. Disse kontroller udføres efterfølgende og baseres på risikobaseret
stikprøveudtagning. Denne
kontrolstrategi giver mulighed for at reducere tilskudsmodtagernes
administrative byrde til et minimum og sikre, at den bliver passende i forhold
til det tildelte budget og risikoniveauet. Forenklingsforanstaltninger
- for eksempel at realomkostninger erstattes af faste beløb – vil sandsynligvis
have en marginal virkning for budgettet. Hovedfordelen vil være en større
effektivitet og færre administrative byrder for både medlemsstaterne og
Kommissionen. 4. Omkostninger og fordele ved kontrollerne De
etablerede kontrolforanstaltninger gør det muligt for GD TAXUD at opnå
tilstrækkelig sikkerhed for kvaliteten og den formelle rigtighed af udgifterne
og mindske risikoen for manglende overholdelse. Intensiteten af vurderingen når
niveau tre[43]
for fælles aktioner og niveau fire[44]
for indkøbskontrakter. Fordelen ved ovenstående kontrolstrategiforanstaltninger
er, at de bringer de potentielle risici ned under 2 % af det overordnede
budget, og at de når ud til alle støttemodtagere. Eventuelle
ekstraforanstaltninger for yderligere at nedbringe risikoen ville medføre
uforholdsvis store omkostninger og er derfor ikke planlagt. GD TAXUD er af den
opfattelse, at der ud fra et kontrolsynspunkt ikke er forskel på
programforslaget og det nuværende program, og vil derfor anvende den samme
kontrolstrategi for 2020-programmet. Omkostningerne til at gennemføre
ovennævnte kontrolstrategi begrænser sig til 2,60 %[45] af budgettet og forventes at
holde sig på dette niveau. Programkontrolstrategien anses for at være effektiv til at kunne begrænse
risikoen for manglende overholdelse til under 2 % og for at være passende
i forhold til de risici, som er forbundet med programmet. 2.3. Foranstaltninger til
forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og
påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Ud
over anvendelsen af myndighedstilsyn vil generaldirektoratet indføre en
strategi til bekæmpelse af svig, som er i overensstemmelse med Kommissionens
nye strategi på området (CAFS), der blev vedtaget den 24. juni 2011 med henblik
på bl.a. at sikre, at dets interne kontrolforanstaltninger i relation til
bekæmpelse af svig, er fuldstændig på linje med CAFS, og at dens metode til
risikostyring af svig egner sig til at afdække områder, hvor der er risiko for
svig samt til at reagere på passende vis. I påkommende tilfælde vil der blive
nedsat netværksgrupper og indført passende it-værktøjer til at analysere
tilfælde af svig i tilknytning til Told 2020-programmet. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE
FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i
budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som
udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den fler-årige finan-sielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse……………………………....….] || OB/IOB ([46]) || fra EFTA-lande[47] || fra kandidat-lande[48] || fra tredje-lande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen || || || || || || · Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige
finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den fler-årige finan-sielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse……………………………....….] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat-lande || fra tredje-lande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen 1 || 14.04.03 – Told 2020 || OB || NEJ || JA || NEJ || NEJ || || || || || || 1 || 14.01.04.05 Told 2020 – Udgifter til administrativ forvaltning || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for
udgifterne[49] 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede
virkninger for udgifterne i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1 || Intelligent og inklusiv vækst GD: TAXUD || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT Operationelle bevillinger || || 14.04.03 – Told 2020 || Forpligtelser || (1) || 71.740 || 73.860 || 75.970 || 78.080 || 80.300 || 82.610 || 84.820 || || 547.380 Betalinger || (2) || 14.348 || 47.055 || 62.779 || 68.162 || 70.083 || 72.072 || 74.103 || 138.778 || 547.380 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[50] || || 14.010405 || || (3) || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || || 0.700 Bevilling I ALT for GD TAXUD || Forpligtelser || =1+1a+3 || 71.840 || 73.960 || 76.070 || 78.180 || 80.400 || 82.710 || 84.920 || || 548.080 Betalinger || =2+2a+3 || 14.448 || 47.155 || 62.879 || 68.262 || 70.183 || 72.172 || 74.203 || 138.778 || 548.080 Operationelle bevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 71.740 || 73.860 || 75.970 || 78.080 || 80.300 || 82.610 || 84.820 || || 547.380 Betalinger || (5) || 14.348 || 47.055 || 62.779 || 68.162 || 70.083 || 72.072 || 74.103 || 138.778 || 547.380 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.100 || 0.700 Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 71.840 || 73.960 || 76.070 || 78.180 || 80.400 || 82.710 || 84.920 || || 548.080 Betalinger || =5+ 6 || 14.448 || 47.155 || 62.879 || 68.262 || 70.183 || 72.172 || 74.203 || 138.778 || 548.080 Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administration" i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT GD: TAXUD || Menneskelige ressourcer || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 70.672 Andre administrations-udgifter || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 2.730 I ALT GD TAXUD || || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 73.402 Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 73.402 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT Bevilling I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 82.326 || 84.446 || 86.556 || 88.666 || 90.886 || 93.196 || 95.406 || || 621.482 Betalinger || 24.934 || 57.641 || 73.365 || 78.748 || 80.669 || 82.658 || 84.689 || 138.778 || 621.482 Anslåede
virkninger for aktionsbevillingerne –
Forslaget/initiativet medfører anvendelse af
aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT RESULTATER Type resultater[51] || Gnsntl. omkostninger for resultatet || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Antal resultater || Omkost-ninger || Samle-de resulta-ter || Samlede omkost-ninger Specifikt mål: at støtte toldunionens funktion, navnlig gennem samarbejde mellem deltagende lande, deres toldadministrationer, deres embedsmænd og eksterne eksperter. || || || || || || || || || || || || || || || || It-kapacitets-opbygning || Antal it-kontrakter || || ca. 30 || 57.360 || || 59.470 || || 61.580 || || 63.700 || || 65.910 || || 68.220 || || 70.440 || || 446.680 Fælles foranstalt-ninger || Antal arange-menter || || ca. 450 || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 11.570 || || 80.990 Personale-kapacitets-opbygning || Antal uddannelses-foranstaltninger || || Antal kurser || 2.810 || || 2.820 || || 2.820 || || 2.810 || || 2.820 || || 2.820 || || 2.810 || || 19.710 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || || || 71.740 104.400 || || 73.860 || || 75.970 || || 78.080 || || 80.300 || || 82.610 || || 84.820 || || 547.380 3.2.2. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.2.1. Resumé –
Forslaget/initiativet medfører anvendelse af
administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3
decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 10.096 || 70.672 Andre administrations-udgifter || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 2.730 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 73.402 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[52] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre administrations-udgifter of an administrative nature || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 10.486 || 73.402 3.2.2.2. Anslået behov for
menneskelige ressourcer –
Forslaget medfører anvendelse af menneskelige
ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst
én decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 14 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 14 01 01 02 (i delegationer) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter) [53] 14 01 02 01 (KA, V, MA, UNE under den samlede bevillingsramme) || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 14 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [54] || - i hovedsædet[55] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - i delegationerne || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (KA, V, UED – indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (KA, V, UED – direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre budgetposter (skal angives) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 14 angiver det berørte politikområde eller
budgetafsnit. Personalebehovet vil
blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til
aktionen og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere
bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige
tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Aktiviteter i forbindelse med selve programforvaltningen[56] og programgennemførelsen, som f.eks. undersøgelser, udvikling, vedligeholdelse og drift af europæiske it-systemer. Eksternt personale || Bistand til aktiviteter i forbindelse med programgennemførelsen, som f.eks. undersøgelser, udvikling, vedligeholdelse og drift af europæiske it-systemer. 3.2.3. Forenelighed med indeværende
flerårige finansielle ramme –
Forslaget er foreneligt med den flerårige
finansielle 2020-ramme. 3.2.4. Tredjemands bidrag til
finansieringen –
Forslaget indeholder ikke bestemmelser om
samfinansiering med tredjemand. 3.2.5. Anslåede virkninger for
indtægterne –
Forslaget har potentielt finansielle virkninger for
indtægterne: ·
Forslaget kan indirekte få indvirkning på EU's
indtægter, da et forbedret og mere effektivt toldvæsen forventes blandt andet
at kunne føre til opkrævning af mere told. Det er dog ikke muligt at sætte tal
på denne indvirkning. ·
I tilfælde af sanktioner (som omhandlet i artikel
13 vil disse blive anført i budgettet som almindelige indtægter for
EU-budgettet. [1] KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011, Et budget Europa
2020. [2] KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010. En strategi for
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. [3] I 2010 udgjorde traditionelle egne indtægter ca.
12,3 % (15,7 mia. EUR) af EU-budgettet. Generaldirektoratet for
Budgettet, Temarapport om toldkontrolordningen i medlemsstaterne – Kontrol med
traditionelle egne indtægter, s. 3 [4]
Midtvejsevaluering af Told 2013:
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and
Cooperative Model in the Taxation Area in Europe. [6] Referat
af det 9. møde i Toldudvalget den 11. april 2011. [7] Forslag til forordning om EU-toldkodeksen, COM(2012)64
af 20. februar 2012. [8] Told- og skatteforbindelsessteder taget under ét. [9] COM(2012) 388 endelig. [10] Tidligere benævnt transeuropæiske it-systemer. [11] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [12] KOM(2011) 398 endelig af 29. juni 2011. [13] KOM(2011) 706 endelig af 9. november
2011. [14] KOM(2010) 245 endelig/2. En digital
dagsorden for Europa. [15] KOM(2010) 682 af 23. november 2010 "En dagsorden for
nye kvalifikationer og nye job". [16] KOM(2011) 206 endelig. [17] KOM(2011) 287. Et indre marked for intellektuelle
ejendomsrettigheder. Fremme af kreativitet og innovation med sigte på at skabe
økonomisk vækst, arbejdspladser af høj kvalitet og førsteklasses produkter og
tjenester i Europa. [18] Dette program vil være et supplement til Hercule
III-programmet (2014-2020) KOM(2011) 914 endelig, som er et program, der
specifikt er rettet mod bekæmpelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig
aktivitet til skade for Unionens finansielle interesser. [19] KOM(2010) 612. Handel, vækst og verdensanliggender.
Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi. [20] KOM(2010) 673 endelig af 22.11.2010. Meddelelse fra
Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Strategien for EU's indre
sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU. [21] KOM(2010) 171 endelig af 20.4.2010. Meddelelse fra
Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og
Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Et område med frihed, sikkerhed og
retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af
Stockholmprogrammet. [22] KOM(2010) 2020. [23] KOM(2004) 373. [24] Tilføjes senere. [25] KOM(2010) 700. [26] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [27] EUT L 154 af 14.6.2007, s. 25. [28] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. [29] ABM: Activity-Based Management (aktivitetsbaseret ledelse)
– ABB: Activity-Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [30] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) og b), i
finansforordningen. [31] KOM(2010) 2020 endelig af 3. marts 2010. En strategi for
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. [32] Vedtaget af Rådet i 2008 (2008/C 253/01). [33] SEC(2011) 467 endelig af 13.4.2011. Gennemgang af
svar på den offentlige høring i forbindelse med meddelelsen "På vej mod en
akt for det indre marked". [34] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf. [35] Generaldirektoratet for Budgettet, Temarapport om
toldkontrolordningen i medlemsstaterne – Kontrol med traditionelle egne
indtægter, s. 3 [36] KOM(2010) 612, Handel, vækst og verdensanliggender, s. 12. [37] KOM(2010) 673 endelig af 22.11.2010. Meddelelse fra
Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Strategien for EU's indre
sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU. [38] KOM(2010) 171 endelig af 20.4.2010. Meddelelse fra
Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og
Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Et område med frihed, sikkerhed og
retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af
Stockholmprogrammet. [39] Told- og skatteforbindelsessteder taget under ét. [40] KOM(2005) 124 af 6. april 2005 har et budget på 745
mio. EUR i den finansielle ramme for 2007-2013. [41] Forklaringer vedrørende forvaltningsmåder og henvisninger
til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Organer omhandlet i artikel 185 i finansforordningen. [43] Kontroldybde – niveau 3: kontrol med reference til
oplysninger, der kan bekræftes fuldstændig uafhængigt. [44] Kontroldybde – niveau 4: kontrol med reference til og med
adgang til den underliggende dokumentation, som foreligger i den pågældende
fase af processen. [45] Omkostningerne omfatter antal fuldtidsækvivalenter til
gennemførelse af kontroller multipliceret med de gennemsnitlige
personaleomkostninger, udgifter til eksterne revisioner, udgifter til
vedligeholdelse af ART-systemet. [46] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger. [47] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [48] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle
kandidatlande fra Vestbalkan. [49] Udgifterne er angivet i løbende priser: [50] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere
BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. KA: [51] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal
leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej
osv.). [52] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere
BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. KA: [53] KA=kontraktansatte, V: vikarer, UED: unge eksperter ved
delegationerne), LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter. [54] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne
(tidligere BA-poster). [55] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for
Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [56] Antallet af poster til selve programforvaltningen er
begrænset til 18.