EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 51999IP0057
Resolution on the follow-up to the Helsinki Conference on a pan-European transport policy
Beslutning om opfølgning af Helsinki-konferencen om en bred europæisk transportpolitik
Beslutning om opfølgning af Helsinki-konferencen om en bred europæisk transportpolitik
EFT C 175 af 21.6.1999, p. 57
(DA, DE, EL, EN, FR, IT, PT, FI, SV)
Beslutning om opfølgning af Helsinki-konferencen om en bred europæisk transportpolitik
EF-Tidende nr. C 175 af 21/06/1999 s. 0057
A4-0057/99 Beslutning om opfoelgning af Helsinki-konferencen om en bred europaeisk transportpolitik Europa-Parlamentet, * der henviser til Prag-erklaeringen om en pan-europaeisk transportpolitik, vedtaget af den foerste pan-europaeiske transportkonference den 31. oktober 1991, * der henviser til Kreta-erklaeringen om noedvendigheden af en videre udvikling af den europaeiske transportpolitik, vedtaget af den anden pan-europaeiske transportkonference den 16. marts 1994, * der henviser til Helsinki-erklaeringen »Mod en samlet europaeiske transportpolitik« - et saet af faelles principper, vedtaget af den tredje pan-europaeiske transportkonference den 25. juni 1997 ((Jf. bilag til betaenkning A4-0057/99.)), * der henviser til sine beslutninger af: .12. juni 1992 om de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af en samlet europaeisk transportpolitik ((EFT C 176 af 13.07.1992, s. 257.)), .9. februar 1993 om yderligere skridt hen imod en samlet europaeisk transportpolitik - foranstaltninger til opfoelgning af den foerste pan-europaeiske transportkonference ((EFT C 72 af 15.03.1993, s. 51.)), .11. marts 1994 om yderligere skridt hen imod en samlet europaeisk transportpolitik - foranstaltninger til opfoelgning af den foerste pan-europaeiske transportkonference ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 308.)), .28. november 1996 om en samlet europaeisk transportpolitik ((EFT C 380 af 16.12.1996, s. 77.)), .7. oktober 1998 om meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om EU's transportnetforbindelser med dets nabolande« - en strategi for et pan-europaeisk transportnet ((EFT C 328 af 26.10.1998, s. 98.)), * der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 20. november 1997 om »Transportpolitikkens pan-europaeiske dimension« ((EFT C 64 af 27.02.1998, s. 67.)), * der henviser til Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs initiativ-udtalelse af 10. september 1998 om gennemfoerelse af Helsinki-erklaeringen - tilvejebringelse af en konkret struktur for hoering af de oekonomiske og sociale interessegrupper om fastlaeggelse af en pan-europaeisk transportpolitik ((EFT C 407 af 28.12.1998, s. 100.)), * der henviser til den foerste TINA-rapport (gruppen for vurdering af transportinfrastrukturbehovene) = (Transport Infrastructure Needs Assessment Group) af august 1998 om vurdering af transportinfrastrukturbehovene i ansoegerlandene (Transport Infrastructure Needs Assessment), * der henviser til resultatet af konferencen om en pan-europaeisk transportpolitik: udsigter og prioriteter i forbindelse med et oest-vest samarbejde, som fandt sted den 10. december 1998 i Bruxelles, * der henviser til associeringsaftalen med ti lande i Central- og OEsteuropa, Tyrkiet, Malta og Cypern, handels- og samarbejdsaftalen med Albanien samt aftalerne om partnerskab og samarbejde med de nye uafhaengige stater, * der henviser til transportaftalerne med Slovenien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, * der henviser til Den Europaeiske Unions programmer for teknisk bistand, Phare og Tacis, * der henviser til partnerskabet mellem EU og Middelhavsomraadet og det ledsagende instrument (Meda), * der henviser til udvidelsesforhandlingerne, som er indledt med ti lande i Central- og OEsteuropa og Cypern, * der henviser til artikel 148 i forretningsordenen, * der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelsen fra Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4-0057/99), A. der henviser til, at Parlamentet i samarbejde med Kommissionen siden 90'erne har spillet en foerende rolle i tilrettelaeggelsen af pan-europaeiske transportkonferencer som et middel til at fremme en samarbejdsorienteret pan-europaeisk transportpolitik, B. der henviser til, at de tre pan-europaeiske transportkonferencer (1991 i Prag, 1994 i Kreta og 1997 i Helsinki) har vaeret medvirkende til udviklingen af de grundlaeggende elementer for rammerne for en pan-europaeisk transportpolitik, C. der henviser til, at der i Helsinki-erklaeringen vedtoges et saet faelles principper og en raekke maalsaetninger, der skulle naas, med som overordnet maalsaetning at fremme baeredygtige og effektive transportsystemer, som er i overensstemmelse med de europaeiske borgeres oekonomiske, sociale, miljoemaessige og sikkerhedsmaessige behov og at bidrage til at reducere de regionale skaevheder og at goere det muligt for europaeiske virksomheder at konkurrere effektivt paa verdensmarkederne, D. der henviser til, at der i Helsinki-erklaeringens del IV indgaar flere »midler« til at naa erklaeringens maalsaetninger; der henviser til, at alle deltagerne i erklaeringen opfordres til at overvaage gennemfoerelsen af disse »midler« og regelmaessigt at evaluere graden af opfyldelsen af de vedtagne maal; der henviser til, at saadanne overvaagnings- og evalueringsprocedurer er en stor udfordring for konferencens deltagere, E. der henviser til, at de igangvaerende tiltraedelsesforhandlinger gaelder den stoerste udvidelse nogensinde med store konsekvenser for Europa som helhed, F. der er klar over, at udvidelsens succes i hoej grad er afhaengig af etablering af sikre, sammenhaengende, effektive og miljoevenlige transportforbindelser mellem alle medlemsstater i den udvidede Union og den efterfoelgende udvikling af et integreret multimodalt transportnet, der goer det muligt at yde baeredygtige, hurtige og omkostningseffektive transporttjenester i den udvidede Union, G. der henviser til, at de potentielle investeringsomkostninger for de ti ansoegerlande i Central- og OEsteuropa i forbindelse med indsatsen for at bringe veje og jernbaner paa hoejde med EU-standarder og at imoedekomme den forventede vaekst inden for trafikken anslaas til mellem 50 og 90 mia. euro over de kommende 15 aar, etablering af nye forbindelser ikke iberegnet, H. der henviser til, at Helsinki-erklaeringen bekraeftede stoetten til udviklingen af infrastrukturen paa pan-europaeisk plan paa basis af transeuropaeiske transportnet i Den Europaeiske Unions medlemsstater, disses fremtidige udbygning til ansoegerlandene, de ti pan-europaeiske transportkorridorer og de fire pan-europaeiske transportomraader, I. der henviser til, at Helsinki-erklaeringen og Kommissionens meddelelse om EU's transportnetforbindelser med dets nabolande (KOM(97)0172) foreslaar en samarbejdsstrategi for et pan-europaeisk transportnet og foreslaar transportnetpartnerskab som et middel til at samle alle involverede parter om udviklingen og koordineringen af disse net, J. der er klar over, at finansieringsbehovet med hensyn til infrastruktur paa pan-europaeisk plan noedvendigvis indebaerer en samlet indsats og en rationel koordinering fra de forskellige aktoerer (regeringerne, Kommissionen, FN's OEkonomiske Kommission for Europa, den europaeiske transportministerkonference, styringsudvalget for de forskellige korridorer, gruppen for vurdering af transportinfrastrukturbehovene (TINA), G24-transportarbejdsgruppen, finansieringsinstitutioner og den private sektor), K. der henviser til, at Kommissionen har forelagt et forslag til forordning om et strukturpolitisk foertiltraedelsesinstrument (ISPA) til fordel for ansoegerlandene til et beloeb paa 1 mia. euro om aaret, som skal anvendes til transport- og miljoeomraadet, L. der er klar over, at gaeldende EU-bestemmelser paa transportomraadet udgoer naesten 10% af den samlede EU-lovgivning, som ansoegerlandene skal inkorporere i deres lovgivning, M. der henviser til, at Helsinki-konferencen gav repraesentanterne for den europaeiske transportindustri og arbejdsmarkedets parter mulighed for at forelaegge deres synspunkter, 1. understreger betydningen af en pan-europaeisk transportpolitik som en enestaaende anledning til at finde loesninger paa et bredt europaeisk plan af Europas transportproblemer; mener, at de store udfordringer, som Den Europaeiske Union staar over for, som f.eks. udvidelsen, Agenda 2000- reformerne og miljoestrategien, er en anledning for medlemsstaterne og EU-institutionerne til at vise deres engagement med hensyn til gennemfoerelse af en pan-europaeisk transportpolitik; 2. glaeder sig over den indsats, der goeres, og tilskynder regeringerne og parlamenterne i alle lande i Europa, EU-institutionerne, organisationerne for samarbejdet paa regeringsplan, de sociale parter i transportindustrien og finansieringsinstitutterne at indgaa i et naert samarbejde med henblik paa at gennemfoere en baeredygtig pan-europaeisk transportpolitik; 3. goer opmaerksom paa, at indledningen af tiltraedelsesforhandlinger med ti lande i Central- og OEsteuropa og Cypern ikke maa foere til, at man tilsidesaetter den noedvendige integrering af de nye uafhaengige stater og landene i Middelhavsomraadet i maalsaetningerne for en pan-europaeisk strategi for baeredygtig transport; 4. gaar fast ind for maalsaetningerne, principperne og midlerne som vedtaget i Helsinki-erklaeringen som udgangspunktet for yderligere fremskridt hen imod en pan-europaeisk transportpolitik; 5. mener, at de ti pan-europaeiske transportkorridorer og de fire pan-europaeiske transportomraader (PETRAS) som bekraeftet i Helsinki-erklaeringen boer betragtes som grundlaget for udviklingen af en pan-europaeisk transportinfrastruktur; mener dog, at tiden er inde til at stille forslag til et integreret multimodalt pan-europaeisk transportnet og opfordrer Kommissionen i denne sammenhaeng til snarest at afslutte vurderingen af transportinfrastrukturbehovene (TINA) og at forelaegge saadanne forslag; 6. opfordrer baade Kommissionen og Raadet til at fungere som katalysator for at skabe den noedvendige politiske vilje til at etablere pan-europaeiske partnerskaber for udvikling og koordinering af transportnet paa europaeisk plan; 7. anmoder Kommissionen om at evaluere gennemfoerelsen af resultaterne fra den tredje pan-europaeiske transportkonference, som fandt sted i Helsinki den 23.-25. juni 1997, baade i Den Europaeiske Union og i medlemsstaterne og at forelaegge Parlamentet og Raadet konklusionerne af denne undersoegelse; 8. anmoder Kommissionen om, inden for rammerne af artikel 21 i beslutning nr. 1692/96/EF om en fortloebende kontrol og opdatering af TEN-retningslinjerne hvert femte aar, at tage hensyn til den kommende tiltraedelse af nye medlemsstater med henblik paa en udvidelse af nettet; 9. fastslaar, at Helsinki-erklaeringen opfordrer EU, den europaeiske transportministerkonference og FN's OEkonomiske Kommission for Europa, saavel som partnerne i multimodale og regionale initiativer til at sikre en effektiv gennemfoerelse af resultaterne af Helsinki-konferencen; opfordrer derfor Kommissionen til i samarbejde med ovennaevnte organisationer at fremlaegge forslag for at sikre koordinering og gennemsigtighed i forbindelse med overvaagningen af de »midler«, der naevnes i Helsinki-erklaeringen, og mekanismer, der goer det muligt regelmaessigt at evaluere, i hvilket omfang maalene som vedtaget i Helsinki er opfyldt; 10. mener, at der med hensyn til ansoegerlandenes integrering i det faelles transportmarked boer tages hensyn til, at med mindre der etableres gennemfoerelses- og haandhaevelsesstrukturer, vil ansoegerlandenes omsaettelse af EU's transportlovgivning i national lovgivning og aabningen af markedet maaske ikke vil have den oenskede virkning; 11. opfordrer alle stater i Europa til at efterproeve procedurerne og modaliteterne for graensekontrollen for personer og varer og i paakommende fald at tage de noedvendige skridt for at sikre en hurtig, problemfri og effektiv graensepassage; 12. mener, at processen med ansoegerlandenes gradvise integrering i det indre marked boer indledes snarest muligt for at give disse ansoegerlande mulighed for at foretage markedsjusteringer; 13. opfordrer kommende formaend for Raadet (transport) til at planlaegge mindst et faelles raadsmoede med transportministrene fra ansoegerlandene hver sjette maaned for at goere status over fremskridtene og at fokusere paa de praktiske problemer i forbindelse med integrationen paa transportomraadet; 14. opfordrer Kommissionen til at undersoege, hvorvidt og med hvilke tidsperspektiver regionale konferencer og fagkonferencer for de enkelte transportsektorer kan bidrage til den videre udvikling af en trafikpolitik paa europaeisk plan, og at oplyse Parlamentet og Raadet herom; 15. mener, at der som et led i opfoelgningen af Helsinki-konferencen boer sikres en behoerig inddragelse af de ikke-statslige interesser (industrien, arbejdsgivere, sammenslutninger og fagforeninger samt ikke-statslige miljoeorganisationer) boer sikres; mener, at et aktivt partnerskab mellem transportpolitikkens vigtigste aktoerer og oprettelse af passende strukturer er den bedste vej til at yderligere udvikling af en pan-europaeiske transportpolitik; 16. stoetter forslaget fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg om, at deltagelse og en struktureret dialog mellem de socio-oekonomiske interessegrupper integreres i det pan-europaeiske samarbejde om transportpolitikken; 17. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, den europaeiske transportministerkonference, FN's OEkonomiske Kommission for Europa og regeringerne og parlamenterne i de lande, der deltog i Helsinki-konferencen.