EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R1185
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/1185 of 10 February 2023 supplementing Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council by establishing a minimum threshold for greenhouse gas emissions savings of recycled carbon fuels and by specifying a methodology for assessing greenhouse gas emissions savings from renewable liquid and gaseous transport fuels of non-biological origin and from recycled carbon fuels
Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1185 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler
Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1185 af 10. februar 2023 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler
C/2023/1086
EUT L 157 af 20.6.2023, p. 20–33
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
20.6.2023 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 157/20 |
KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1185
af 10. februar 2023
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 gennem fastsættelse af en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendt kulstofbrændsel og præcisering af en metode til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (1), særlig artikel 25, stk. 2, og artikel 28, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
I betragtning af behovet for en væsentlig reduktion af drivhusgasemissionerne i transportsektoren og hvert brændstofs potentiale for at skabe betydelige drivhusgasemissionsbesparelser ved anvendelse af teknikker til CO2-opsamling og -lagring, blandt andre foranstaltninger, og i betragtning af de krav om drivhusgasbesparelser, der er fastsat for andre brændstoffer i direktiv (EU) 2018/2001, bør der fastsættes en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser på 70 % for alle typer genanvendt kulstofbrændsel. |
(2) |
Der skal fastsættes klare regler, baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier, for beregning af drivhusgasemissionsbesparelser for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler samt de fossile brændstoffer, de sammenlignes med. |
(3) |
Drivhusgasemissionsopgørelsesmetoden bør tage hensyn til de fuldstændige livscyklusemissioner fra produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler og bør baseres på objektive og ikkediskriminerende kriterier. |
(4) |
Der bør ikke ydes godtgørelse for opsamling af CO2, som allerede er taget i betragtning i henhold til andre bestemmelser i EU-retten. Den form for opsamlet CO2 bør derfor ikke anses for at være undgået, når emissionerne fastslås fra inputtets aktuelle anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtet. |
(5) |
Oprindelsen af det CO2, der anvendes til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er ikke relevant for fastlæggelsen af emissionsbesparelser af sådanne brændstoffer på kort sigt, da der er mange tilgængelige CO2-kilder, som kan opsamles, samtidig med at der gøres fremskridt med dekarboniseringen. I en økonomi med kurs mod klimaneutralitet senest i 2050 bør de kulstofkilder, der kan opsamles, blive knappe på mellemlang til lang sigt og i stigende grad begrænses til de CO2-emissioner, der er sværest at nedbringe. Derudover er den fortsatte anvendelse af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som indeholder kulstof fra ikkebæredygtige brændsler, ikke forenelig med en kurs hen imod klimaneutralitet senest i 2050, da det ville medføre fortsat anvendelse af ikkebæredygtige brændsler og de dermed forbundne emissioner. Opsamling af emissioner fra ikkebæredygtige brændsler bør derfor ikke betragtes som en undgåelse af emissioner på ubestemt tid, når drivhusgasemissionsbesparelserne fra anvendelsen af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler bestemmes. Opsamlede emissioner fra forbrændingen af ikkebæredygtige brændsler til elproduktion bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2035, da de fleste bør være reduceret til den tid, mens emissioner fra andre anvendelser af ikkebæredygtige brændstoffer bør betragtes som undgåede emissioner indtil 2040, da disse emissioner vil forblive længere. Disse tidspunkter vil blive taget op til fornyet vurdering i lyset af gennemførelsen af det EU-dækkende klimamål for 2040 i de sektorer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (2). I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (3) fremsætter Kommissionen forslag om det EU-dækkende klimamål for 2040 senest seks måneder efter den første globale statusopgørelse i henhold til Parisaftalen. Gennemførelsen af målet i direktiv 2003/87/EF vil desuden fastslå, hvor få emissioner der forventes at være pr. sektor. |
(6) |
Emissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, især fra industrielle processer eller fra forbrænding af ikkebæredygtige brændsler, bør forhindres, selv hvis de kan opsamles og anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler. Disse emissioner er i første omgang underlagt CO2-prissætning for at tilskynde til at reducere emissionerne fra ikkebæredygtige brændstoffer. Når disse emissioner ikke tages i betragtning i tidligere led gennem en effektiv CO2-prissætning, skal de derfor tages i betragtning og bør ikke anses for at være undgået. |
(7) |
Vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler kan produceres i forskellige processer, som kan give en blanding af forskellige typer brændstoffer. Metoden til vurdering af drivhusgasemissionsbesparelserne bør derfor kunne udlede de faktiske emissionsbesparelser fra disse processer, herunder processer, der benyttes til at fremstille vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler. |
(8) |
For at fastslå emissionsintensiteten af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler er det nødvendigt at beregne andelen af energiindholdet af sådanne brændstoffer og brændsler i outputtet af en proces. Til dette formål bestemmes andelen af hver type brændstof eller brændsel ved at dividere det relevante energiinput for den pågældende type brændstof eller brændsel med de samlede relevante energiinput i processen. Ved produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er det nødvendigt at fastslå, om den relevante inputelektricitet er fuldt ud vedvarende. Den relevante inputelektricitet skal regnes for at være fuldt ud vedvarende, hvis betingelserne i artikel 27, stk. 3, femte og sjette afsnit, i direktiv (EU) 2018/2001 er opfyldt. Ellers benyttes den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år til at bestemme andelen af vedvarende energi. Ved produktion af genanvendte kulstofbrændsler kan kun flydende eller faste affaldsstrømme af ikkevedvarende oprindelse, der ikke er egnet til materialenyttiggørelse i overensstemmelse med artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (4), og spildgas fra produktion og udstødningsgas af ikkevedvarende oprindelse, der produceres som en uundgåelig og utilsigtet konsekvens af produktionsprocessen i industrianlæg, betragtes som relevant energiinput til produktionen af genanvendte kulstofbrændsler. |
(9) |
Det fossile brændstof, som vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler sammenlignes med, bør fastsættes til 94 gCO2eq/MJ i overensstemmelse med den værdi, der er fastsat for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i direktiv (EU) 2018/2001. |
(10) |
Det vigtigste formål med at fremme genanvendte kulstofbrændsler er at reducere drivhusgasemissionerne ved at forbedre effektiviteten af anvende støtteberettigede råmaterialer i forhold til de nuværende anvendelser. Da de råmaterialer, der kan anvendes til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, allerede kan have været anvendt til at producere energi, bør drivhusgasemissionerne fra omdirigeringen af anvendelsen af disse rigide input fra deres nuværende anvendelse tages i betragtning i beregningen af drivhusgasemissioner. Det samme bør gælde for rigide input, der kommer fra integrerede processer, og som anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse. |
(11) |
Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, tages fra elnettet og ikke betragtes som fuldt ud vedvarende, bør den gennemsnitlige kulstofintensitet af elektricitet, der forbruges i den medlemsstat, hvor brændstoffet produceres, anvendes, forudsat at det bedst beskriver drivhusgasintensiteten i hele processen. Alternativt kan elektricitet fra elnettet, der anvendes i produktionsprocessen for vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som ikke betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, tilskrives drivhusgasemissionsværdier afhængigt af antallet af fuldlasttimer, som anlægget, der producerer vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, er i drift. Hvis den elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til reglerne i artikel 27 i direktiv (EU) 2018/2001, bør der anvendes en kulstofintensitet på nul på denne elektricitetsforsyning — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ved denne forordning fastsættes en minimumstærskel for drivhusgasemissionsbesparelser fra genanvendte kulstofbrændsler, og metoden til beregning af drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler præciseres.
Artikel 2
Drivhusgasemissionsbesparelserne fra anvendelsen af genanvendte kulstofbrændsler skal være mindst 70 %.
Artikel 3
Drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler bestemmes i overensstemmelse med metoden i bilaget.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2023.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.
(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).
(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).
(4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3)
BILAG
Metode til bestemmelse af drivhusgasemissionsbesparelserne fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og fra genanvendte kulstofbrændsler
A. METODE
1. |
Drivhusgasemissioner fra produktion og anvendelse af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler beregnes ved følgende formel:
E = e i + e p + e td + e u – e ccs hvor:
Emissioner fra fremstilling af maskiner og udstyr medregnes ikke. Emissionsintensiteten af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler bestemmes ved at dividere de samlede emissioner fra processen, der omfatter hvert element i formlen, med den samlede mængde brændsel, der stammer fra processen, og udtrykkes i gram CO2-ækvivalenter pr. MJ brændsel (g CO2eq/MJ brændsel). Hvis et brændstof eller brændsel er en blanding af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, genanvendte kulstofbrændsler og andre brændstoffer og andre brændstoffer, anses alle disse typer for at have den samme emissionsintensitet. Undtagelsen fra denne regel er tilfældet med sambehandling, hvor vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler kun delvist erstatter et konventionelt input i en proces. I en sådan situation skelnes der ved beregningen af emissionsintensiteten på et proportionelt grundlag af energiværdien af input mellem:
Der skal foretages en analog sondring mellem processerne i de tilfælde, hvor vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler bearbejdes sammen med biomasse. Emissionsintensiteten kan beregnes som et gennemsnit for hele produktionen af brændstoffer i en periode på højst en kalendermåned, men den kan også beregnes for kortere tidsinterval. Hvis elektricitet, der kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til metoden i direktiv (EU) 2018/2001, anvendes som input, der øger brændværdien af brændstoffet eller mellemprodukterne, skal tidsintervallet være i overensstemmelse med de krav, der gælder for tidsmæssig sammenhæng. Hvor det er relevant, kan de emissionsintensitetsværdier, der beregnes for individuelle tidsintervaller, derefter anvendes til at beregne en gennemsnitlig emissionsintensitet for en periode på op til en måned, forudsat at de individuelle værdier, der beregnes for hver periode, opfylder minimumstærsklen for besparelser på 70 %. |
2. |
Drivhusgasemissionsbesparelser fra vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller fra genanvendte kulstofbrændsler beregnes ved følgende formel:
Besparelser = (E F — E)/E F hvor:
For alle vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler skal de samlede emissioner fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, være 94 gCO2eq/MJ. |
3. |
Hvis outputtet fra en proces ikke fuldt ud kan betragtes som vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller som genanvendte kulstofbrændsler, skal deres respektive andel af det samlede output bestemmes som følger:
Den relevante energi for materialeinput er den nedre brændværdi af det materialeinput, der indgår i brændslets molekylestruktur (1). For elektricitetsinput, der anvendes til at øge brændstoffets eller mellemprodukternes brændværdi, er den relevante energi elektricitetens energi. For industrielle røggasser er det energien i røggassen baseret på deres nedre brændværdi. I tilfælde af varme, der anvendes til at øge brændstoffets eller mellemproduktets brændværdi, er den relevante energi nytteenergien i varmen, som anvendes til at syntetisere brændstoffet. Nyttevarme er den samlede varmeenergi ganget med Carnotvirkningsgraden, som defineret i del C, punkt 1, litra b), i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. Andre input tages kun i betragtning ved bestemmelse af brændstoffets emissionsintensitet. |
4. |
Når emissioner fra tilførsel af input bestemmes, skelnes der mellem elastiske input og rigide input. Rigide input er input, hvis tilførsel ikke kan udvides til at dække yderligere efterspørgsel. Derfor er alle input, der betragtes som en kulstofkilde til produktion af genanvendte kulstofbrændsler, rigide, og det er output, der fremstilles i et fast forhold ved en integreret proces (2), og som udgør mindre end 10 % af den økonomiske værdi af outputtet, også. Hvis det udgør 10 % eller mere af den økonomiske værdi, betragtes det som elastisk. I princippet er elastiske input de input, hvis tilførsel kan øges til at dække yderligere efterspørgsel. Olieprodukter fra raffinaderier falder ind under denne kategori, da raffinaderier kan ændre forholdet mellem deres produkter. |
5. |
Elektricitet, der kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, tilskrives nul drivhusgasemissioner. |
6. |
I løbet af hvert kalenderår skal en af de tre følgende alternative metoder anvendes til at tilskrive drivhusgasemissionsværdier til den elektricitet fra elnettet, der ikke kan betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001, og som anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler:
Hvis metoden i litra b) benyttes, skal den også anvendes på elektricitet, der anvendes til at producere vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og genanvendte kulstofbrændsler, som betragtes som fuldt ud vedvarende i henhold til artikel 27, stk. 3, i direktiv (EU) 2018/2001. |
7. |
Drivhusgasemissioner fra elastiske input fra en integreret proces bestemmes på grundlag af data fra deres faktiske produktionsproces. Dette omfatter alle emissioner, der opstår som følge af deres produktion i hele forsyningskæden (herunder emissioner fra udvinding af den primærenergi, der er nødvendig for at foretage input, forarbejdning af input og transport af input). Forbrændingsemissioner i forbindelse med kulstofindholdet i brændstofinput medtages ikke (3).
Drivhusgasemissioner fra elastiske input, som ikke opnås ved en integreret proces, bestemmes dog på grundlag af værdierne i del B i dette bilag. Hvis inputtet ikke er opført på listen, kan der hentes oplysninger om emissionsintensiteten fra den seneste version af JEC-WTW-rapporten, ECOINVENT-databasen, officielle kilder såsom IPCC, IEA eller regeringen, andre gennemgåede kilder såsom E3- og GEMIS-databasen samt fagfællebedømte publikationer. |
8. |
Leverandøren af hvert input, bortset fra dem hvor værdierne er hentet fra del B i dette bilag, beregner inputtets emissionsintensitet (4) i overensstemmelse med procedurerne i dette dokument og rapporterer værdien til det næste produktionstrin eller den endelige brændstofproducent. Den samme regel gælder for leverandører af input længere tilbage i forsyningskæden. |
9. |
Emissioner fra rigide input skal omfatte emissioner som følge af omdirigering af disse input fra en tidligere eller alternativ anvendelse. Disse emissioner skal tage hensyn til tabet af elproduktion, varme eller produkter, der tidligere blev produceret ved hjælp af inputtet, samt eventuelle emissioner som følge af yderligere behandling af input og transport. Følgende regler finder anvendelse:
|
10. |
Emissioner fra eksisterende anvendelse eller skæbne omfatter alle emissioner i inputtets eksisterende anvendelse eller fra det, der skal ske med inputtet, som undgås, når inputtet anvendes til brændstofproduktion. Disse emissioner skal omfatte CO2-ækvivalenten til det kulstof, der indgår i den kemiske sammensætning af det brændsel, der ellers ville være blevet udledt som CO2 i atmosfæren. Dette omfatter CO2, som blev opsamlet og inkorporeret i brændstoffet, forudsat at mindst en af følgende betingelser er opfyldt:
Opsamlet CO2, der stammer fra et brændsel, der med forsæt forbrændes med det specifikke formål at producere CO2, samt CO2, hvis opsamling har fået godskrevet emissionerne i henhold til andre bestemmelser i loven, medtages ikke. Emissioner forbundet med input såsom elektricitet og varme og brændbare materialer anvendt i processen med opsamling af CO2 medtages i beregningen af emissioner, der tilskrives input. |
11. |
De tidspunkter, der er fastsat i punkt 10, litra a), vil blive taget op til fornyet vurdering i lyset af gennemførelsen af det EU-dækkende klimamål for 2040, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2021/1119, i de sektorer, der er omfattet af direktiv 2003/87/EF. |
12. |
Emissioner fra forarbejdning skal omfatte direkte atmosfæriske emissioner fra selve forarbejdningen, fra behandling af affald og fra lækager. |
13. |
Emissioner fra forbrænding af brændslet henviser til de samlede forbrændingsemissioner af det anvendte brændsel. |
14. |
De drivhusgasser, der indgår i emissionsberegningerne, og deres kuldioxidækvivalenter skal være de samme som anført i del C, punkt 4, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. |
15. |
Hvis en proces giver flere biprodukter såsom brændstoffer eller kemikalier samt energibiprodukter såsom varme eller mekanisk energi, som eksporteres fra anlægget, tildeles drivhusgasemissionerne til disse biprodukter ved at anvende følgende tilgange på følgende måde:
|
16. |
Emissioner fra transport og distribution skal omfatte emissioner fra lagring og distribution af de færdige brændstoffer. Emissioner, der tilskrives input e i , omfatter emissioner fra deres tilknyttede transport og lagring. |
17. |
Hvis en proces til produktion af vedvarende flydende og gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendte kulstofbrændsler producerer CO2-emissioner, der lagres permanent i overensstemmelse med direktiv 2009/31/EF om geologisk lagring af kuldioxid, kan dette godskrives procesprodukterne som en reduktion af emissioner under e ccs . Emissioner, der opstår som følge af lagringsoperationen (herunder transport af kuldioxid), skal også tages i betragtning under e p . |
B. »STANDARDVÆRDIER« FOR EMISSIONSINTENSITETER AF ELASTISKE INPUT
Drivhusgasintensiteten af andre input end elektricitet kan ses i nedenstående tabel:
|
Samlede emissioner gCO2eq/MJ |
Opstrømsemissioner gCO2eq/MJ |
Forbrændingsudledninger gCO2eq/MJ |
Naturgas |
66,0 |
9,7 |
56,2 |
Diesel |
95,1 |
21,9 |
73,2 |
Benzin |
93,3 |
19,9 |
73,4 |
Tung fuelolie |
94,2 |
13,6 |
80,6 |
Methanol |
97,1 |
28,2 |
68,9 |
Stenkul |
112,3 |
16,2 |
96,1 |
Brunkul |
116,7 |
1,7 |
115,0 |
|
gCO2eq/kg |
Ammoniak |
2 351,3 |
Calciumchlorid (CaCl2) |
38,8 |
Cyclohexan |
723,0 |
Saltsyre (HCl) |
1 061,1 |
Smøremidler |
947,0 |
Magnesiumsulfat (MgSO4) |
191,8 |
Kvælstof |
56,4 |
Phosphorsyre (H3PO4) |
3 124,7 |
Kaliumhydroxid (KOH) |
419,1 |
Ren CaO til processer |
1 193,2 |
Natriumcarbonat (Na2CO3) |
1 245,1 |
Natriumchlorid (NaCl) |
13,3 |
Natriumhydroxid (NaOH) |
529,7 |
Natriummethoxid (Na(CH3O)) |
2 425,5 |
SO2 |
53,3 |
Svovlsyre (H2SO4) |
217,5 |
Urea |
1 846,6 |
C. EMISSIONSINTENSITET AF ELEKTRICITET
Elektricitetens emissionsintensitet bestemmes for de enkelte lande eller de enkelte budområder. Elektricitetens emissionsintensitet kan kun bestemmes for de enkelte budområder, hvis de nødvendige data er offentligt tilgængelige. I beregningen af kulstofintensiteten af elektricitet, udtrykt i g CO2eq/kWh elektricitet, skal der tages hensyn til alle potentielle primære energikilder til elproduktion, anlægstype, omdannelseseffektivitet og eget elforbrug i kraftværket.
Beregningen skal tage hensyn til alle kulstofækvivalente emissioner, der er forbundet med forbrænding og tilførsel af de brændsler, der anvendes til elproduktion. Dette afhænger af mængden af forskellige brændsler, der anvendes i elproduktionsanlæggene, af emissionsfaktorerne fra brændselsforbrænding og af opstrømsbrændselsemissionsfaktorerne.
Andre drivhusgasser end CO2 omregnes til CO2eq ved at gange deres globale opvarmningspotentiale (GWP) i forhold til CO2 i løbet af en 100-års tidshorisont som fastsat i del C, punkt 4, i bilag V til direktiv (EU) 2018/2001. På grund af deres biogene oprindelse tages CO2-emissioner fra forbrænding af biomassebrændsler ikke i betragtning, men emissioner af CH4 og N2O skal tages i betragtning.
Til beregning af drivhusgasemissioner fra forbrænding af brændstoffer anvendes IPCC's standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding i energiindustrierne (IPCC 2006). Opstrømsemissionerne omfatter emissioner fra alle processer og faser, der er nødvendige for at gøre brændstoffet klar til strømproduktionen. De stammer fra udvinding, raffinering og transport af det brændsel, der anvendes til elproduktion.
Dertil skal alle opstrømsemissioner fra dyrkning, høst, indsamling, forarbejdning og transport af biomasse tages i betragtning. Tørv og komponenter i affaldsmaterialer af fossil oprindelse behandles som fossilt brændstof.
De brændsler, der anvendes til bruttoelproduktion på rene elværker, bestemmes på grundlag af elproduktionen og effektiviteten af omdannelsen til elektricitet. I tilfælde af kraftvarmeproduktion medregnes de brændsler, der anvendes til varme produceret i kraftvarme, ved at tage alternativ varmeproduktion med en gennemsnitlig effektivitet på 85 % i betragtning, mens resten tilskrives elproduktion.
For kernekraftværker antages omdannelseseffektiviteten fra kernevarme at være 33 % eller data fra Eurostat eller en tilsvarende anerkendt kilde.
Der er ingen brændstoffer forbundet med elproduktion fra vedvarende energikilder, der omfatter vand-, sol- og vindenergi og geotermiske energikilder. Emissionerne fra opførelse og demontering og affaldshåndtering af elproduktionsanlæg tages ikke i betragtning. Derfor anses de CO2-ækvivalente emissioner, der er forbundet med produktion af vedvarende elektricitet (vind, sol, vand, og geotermiske energikilder) for at være lig nul.
De CO2-ækvivalente emissioner fra bruttoelproduktionen omfatter opstrømsemissioner fra JEC WTW v5 (Prussi et al., 2020) opført i tabel 3 og standardemissionsfaktorerne for stationær forbrænding fra IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser (IPCC 2006) opført i tabel 1 og 2. Opstrømsemissionerne for levering af det anvendte brændsel beregnes ved at anvende JEC WTW v5-opstrømsemissionsfaktorerne (Prussi et al., 2020).
Kulstofintensiteten af elektricitet beregnes ved følgende formel:
hvor: |
e gross_prod |
= |
CO2-ækvivalente emissioner |
|
= |
opstrøms-CO2-ækvivalente emissionsfaktorer |
|
|
= |
CO2-ækvivalente emissionsfaktorer fra forbrænding af brændsler |
|
B i |
= |
forbrug af brændsel til elproduktion |
|
|
= |
brændsler anvendt til elproduktion |
Mængden af nettoelproduktion bestemmes ud fra bruttoelproduktionen, kraftværkets eget elforbrug og eltabet ved pumpelagring.
hvor: |
E net |
= |
nettoelproduktion |
E gross |
= |
bruttoelproduktion |
|
E own |
= |
eget interne elforbrug i kraftværket |
|
E pump |
= |
elektricitet til pumpning |
Kulstofintensiteten af nettoproduceret elektricitet er de samlede bruttoemissioner af drivhusgasser til produktion eller anvendelse af nettoelektriciteten:
hvor: CI = CO2 ækvivalente emissioner fra elproduktion
Data om elproduktion og brændstofforbrug
Data om elproduktion og forbrug af brændsel skal hentes fra IEA's data og statistikker, der indeholder data om energibalancer og elektricitet produceret med forskellige brændsler, f.eks. fra IEA's side med data og statistik (»Energy Statistics Data Browser«) (6).
For EU's medlemsstater er Eurostats data mere detaljerede og kan anvendes i stedet. Hvis emissionsintensiteten er bestemt for de enkelte budområder. benyttes data fra officielle nationale statistikker med samme detaljeringsgrad som IEA's data. Brændselsforbrugsdata skal omfatte tilgængelige data af højeste detaljeringsgrad, som er tilgængelige fra nationale statistikker: faste fossile brændsler, fremstillede gasser, tørv og tørveprodukter, olieskifer og oliesand, olie og olieprodukter, naturgas, vedvarende energikilder og biobrændstoffer, ikkevedvarende affald og kernekraft. Vedvarende energikilder og biobrændstoffer omfatter biobrændstoffer, energi fra vedvarende kommunalt affald, vand, hav, geotermisk energi, vind- solenergi og varmepumper.
Inputdata fra litteraturkilder
Tabel 1
Standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding [g/MJ brændsel på en nedre brændværdi].
Brændsel/brændstof |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||||
Faste fossile brændsler |
|
|
|
||||
Antracit |
98,3 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Kokskul |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Andet bituminøst kul |
94,6 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Subbituminøst kul |
96,1 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Brunkul |
101 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Stenkulsbriketter |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Koksværkskoks |
107 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Gaskoks |
107 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Stenkulstjære |
80,7 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Brunkulsbriketter |
97,5 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Syntetiske gasser |
|
|
|
||||
Gasværksgas |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Koksværksgas |
44,4 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Højovnsgas |
260 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Andre genvundne gasser |
182 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Tørv og tørveprodukter |
106 |
0,001 |
0,0015 |
||||
Olieskifer og oliesand |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Olie og olieprodukter |
|
|
|
||||
Råolie |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naturligt forekommende flydende gas |
64,2 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Raffinaderiråmaterialer |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Additiver og oxygenater |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Andre carbonhydrider |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Raffinaderigas |
57,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Ethan |
61,6 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Flydende gas (LPG) |
63,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Motorbenzin |
69,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Flybenzin |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Jetbrændstof af benzintypen |
70 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Jetbrændstof af petroleumstypen |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Anden petroleum |
71,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naphtha |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Gas- og dieselolie |
74,1 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Brændselsolie |
77,4 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Mineralsk terpentin og industrisprit (SBP) |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Smøremidler |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Bitumen |
80,7 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Jordoliekoks |
97,5 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Paraffinvoks |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Andre olieprodukter |
73,3 |
0,003 |
0,0006 |
||||
Naturgas |
56,1 |
0,001 |
0,0001 |
||||
Affald |
|
|
|
||||
Industriaffald (ikkevedvarende) |
143 |
0,03 |
0,004 |
||||
Ikkevedvarende kommunalt affald |
91,7 |
0,03 |
0,004 |
||||
|
Tabel 2
Standardemissionsfaktorer for stationær forbrænding af brændsler af biomasseoprindelse [g/MJ brændsel på en nedre brændværdi]
Brændsel/brændstof |
CO2 |
CH4 |
N2O |
||
Primære faste biobrændsler |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Trækul |
0 |
0,2 |
0,004 |
||
Biogasser |
0 |
0,001 |
0,0001 |
||
Vedvarende kommunalt affald |
0 |
0,03 |
0,004 |
||
Ren biobenzin |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Blandet biobenzin |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Ren biodiesel |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Blandet biodiesel |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Rent petroleumslignende biojetbrændstof |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Blandet petroleumslignende biojetbrændstof |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
Andre flydende biobrændstoffer |
0 |
0,003 |
0,0006 |
||
|
Tabel 3
Brændselsopstrømsemissionsfaktorer [g CO2eq/MJ brændsel på en nedre brændværdi]
Brændsel |
Emissionsfaktor |
||
Stenkul |
15,9 |
||
Brunkul |
1,7 |
||
Tørv |
0 |
||
Kulgasser |
0 |
||
Olieprodukter |
11,6 |
||
Naturgas |
12,7 |
||
Faste biobrændsler |
0,7 |
||
Flydende biobrændstoffer |
46,8 |
||
Industriaffald |
0 |
||
Kommunalt affald |
0 |
||
Biogasser |
13,7 |
||
Kernekraft |
1,2 |
||
|
Tabel A omfatter værdierne for emissionsintensiteten af elektricitet for de enkelte lande i Den Europæiske Union. Hvis emissionsintensiteten af elektricitet bestemmes for de enkelte lande, skal disse værdier anvendes for elektricitet, der stammer fra Den Europæiske Union, indtil nyere data bliver tilgængelige til at bestemme emissionsintensiteten af elektricitet (7).
Tabel A
Emissionsintensitet af elektricitet i Den Europæiske Union 2020
Land |
Emissionsintensitet af produceret elektricitet (g CO2eq/MJ) |
||
Østrig |
39,7 |
||
Belgien |
56,7 |
||
Bulgarien |
119,2 |
||
Cypern |
206,6 |
||
Tjekkiet |
132,5 |
||
Tyskland |
99,3 |
||
Danmark |
27,1 |
||
Estland |
139,8 |
||
Grækenland |
125,2 |
||
Spanien |
54,1 |
||
Finland |
22,9 |
||
Frankrig |
19,6 |
||
Kroatien |
55,4 |
||
Ungarn |
72,9 |
||
Irland |
89,4 |
||
Italien |
92,3 |
||
Letland |
39,4 |
||
Litauen |
57,7 |
||
Luxembourg |
52,0 |
||
Malta |
133,9 |
||
Nederlandene |
99,9 |
||
Polen |
196,5 |
||
Portugal |
61,6 |
||
Rumænien |
86,1 |
||
Slovakiet |
45,6 |
||
Slovenien |
70,1 |
||
Sverige |
4,1 |
||
|
(1) For materialeinput, der indeholder vand, er den nedre brændværdi den nedre brændværdi af den tørre del af materialeinputtet (dvs. uden hensyntagen til den energi, der er nødvendig for at få vandet til at fordampe). Vedvarende flydende og gasformige transportbrændstofferm der ikke er af biologisk oprindelse, og som anvendes som mellemprodukter til produktion af konventionelle brændstoffer, tages ikke i betragtning.
(2) Integrerede processer omfatter processer, der finder sted i det samme industrikompleks, eller som tilfører inputtet via en dedikeret tilførselsstruktur, eller som tilfører mere end halvdelen af energien fra alle input til produktionen af vedvarende flydende og gasformigt transportbrændstof, der ikke er af biologisk oprindelse, eller genanvendt kulstofbrændsel.
(3) Hvis kulstofintensiteten tages fra tabellen i del B, tages der ikke hensyn til forbrændingsemissioner. Dette skyldes, at forbrændingsemissioner medregnes i forarbejdnings- eller forbrændingsemissionerne for det endelige brændstof.
(4) I overensstemmelse med afsnit 6 må emissionsintensiteten ikke omfatte de emissioner, der er indlejret i kulstofindholdet i det leverede input.
(5) Bemærk, at det er biprodukternes relative værdier, der har betydning, så den generelle inflation er ikke et problem.
(6) Eksempel: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202.
(7) Europa-Kommissionen offentlig regelmæssigt ajourførte data.