EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Avian influenza
Fugleinfluenza
Fugleinfluenza
This summary has been archived and will not be updated. See
'EU’s dyresundhedslov'
for an updated information about the subject.
Fugleinfluenza
RESUMÉ AF:
Direktiv 2005/94/EF — EU-foranstaltninger til bekæmpelse af fugleinfluenza
HVAD ER FORMÅLET MED DIREKTIVET?
Det fastsætter foranstaltninger, der skal træffes for at bekæmpe fugleinfluenza, så snart der opstår mistanke om forekomst af sygdommen.
HOVEDPUNKTER
EU fastsætter foranstaltninger til bekæmpelse af fugleinfluenza, så snart der opstår mistanke om forekomst af sygdommen.
EU-landene er ansvarlige for at:
Når der er mistanke om et udbrud, skal den kompetente myndighed straks iværksætte en undersøgelse for at bekræfte eller udelukke sygdommen vha. en klinisk undersøgelse og indsamle prøver til laboratorieundersøgelser.
Myndigheden skal sætte bedriften under offentlig overvågning og iværksætte en række foranstaltninger, herunder:
Disse foranstaltninger ophæves, når mistanken om sygdom er officielt afkræftet.
De kompetente myndigheder skal også gennemføre epidemiologiske undersøgelser for at identificere kontaktbedrifter og mulig videre spredning af virussen.
I dette direktiv fastsættes det, hvilke specifikke foranstaltninger der skal iværksættes alt efter sygdommens art.
Højpatogen fugleinfluenza (HPAI)
Hvis der konstateres et udbrud af HPAI, skal den kompetente myndighed sørge for, at følgende foranstaltninger gennemføres:
Desuden skal der oprettes en »beskyttelseszone« med en radius på mindst 3 km omkring den smitteramte bedrift og en omgivende »overvågningszone« med en radius på mindst 10 km omkring den smitteramte bedrift. De foranstaltninger, der skal træffes i disse zoner, omfatter:
Disse foranstaltninger skal opretholdes, indtil det foreløbige rengøringsarbejde er afsluttet, hvilket tidligst kan ske efter 21 dage i beskyttelseszonerne og 30 dage i overvågningszonen.
Lavpatogen fugleinfluenza (LPAI)
Hvis der konstateres et udbrud af LPAI, skal den kompetente myndighed sørge for, at der iværksættes en række foranstaltninger på grundlag af en passende risikovurdering. Foranstaltningerne varierer og fastsættes ud fra en række kriterier, som omfatter de berørte arter, antallet af bedrifter i den pågældende zone, slagteriernes placering og biosikkerhedsforanstaltninger*. De foranstaltninger, der skal iværksættes, er:
Endvidere skal der iværksættes specifikke foranstaltninger i den zone, der kaldes »spærrezonen«, som skal oprettes omkring den smitteramte bedrift med en radius på mindst 1 km.
De foranstaltninger, der skal træffes i denne zone, omhandler:
Opretholdelsen af disse foranstaltninger varierer og fastsættes af den kompetente myndighed.
Spredning til andre arter
Når der konstateres et udbrud af fugleinfluenza på en bedrift, testes andre pattedyr, der holdes på bedriften, og som kan være smittede, navnlig svin. Myndigheden må kun tillade flytning af disse svin til andre bedrifter eller til slagterier, hvis resultaterne af disse yderligere test viser, at risikoen for spredning af virussen er ubetydelig.
Rengøring, desinfektion og genindsættelse af dyr
EU-landene skal sikre, at alt, hvad der potentielt er kontamineret, herunder bedrifter, slagterier, køretøjer og andet udstyr, rengøres og desinficeres. 21 dage efter den endelige rengøring og desinfektion kan der genindsættes dyr på bedriften.
Diagnosticeringsmetoder
En diagnosticeringsmanual vedtaget af beslutning 2006/437/EF fastlægger krav, kriterier og procedurer i forbindelse med diagnosticeringstest og kliniske post-mortem-undersøgelser (se »Tilhørende dokumenter«). Disse test og undersøgelser foregår udelukkende på godkendte, nationale laboratorier.
Hvert EU-land skal udpege et referencelaboratorium på nationalt plan, som samarbejder med EU’s referencelaboratorium (et nyt laboratorium udpeges pr. 1. januar 2019), der har ansvaret for at koordinere harmoniserede diagnosticeringsmetoder (f.eks. ved at gennemføre årlige forsøg) og rådgive Kommissionen og EU-landene om fugleinfluenza.
Vaccination
Afhængigt af sygdomsforholdene og udfaldet af en risikovurdering kan EU-landene beslutte at indføre nødvaccination eller forebyggende vaccination af fjerkræ og fugle i fangenskab i henhold til en vaccinationsplan, som skal godkendes af Kommissionen på forhånd. Bedrifter, der holder vaccinerede fugle, skal være under streng overvågning, især hvis der anvendes nødvaccination. Direktivet omfatter gennemførelsesbestemmelser for disse foranstaltninger og giver mulighed for at etablere vaccinebanker.
Udvalgsprocedure
Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder i forvaltningen af foranstaltninger vedrørende fugleinfluenza. Denne komité kan bl.a. medvirke til at fastsætte forebyggende biosikkerhedsforanstaltninger.
Ophævelse
Direktivet ophæves og erstattes af EU’s nye dyresundhedslov, forordning (EU) 2016/429, den 21. april 2021.
HVORNÅR GÆLDER DIREKTIVET FRA?
Det trådte i kraft den 3. februar 2006, og det skulle indarbejdes i EU-landenes lovgivninger inden den 1. juli 2007.
BAGGRUND
For yderligere oplysninger henvises til:
VIGTIGE BEGREBER
HOVEDDOKUMENT
Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16-65).
Efterfølgende ændringer af direktiv 2005/94/EF er indarbejdet i grundteksten. Denne konsoliderede udgave har ingen retsvirkning.
TILHØRENDE DOKUMENTER
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/263 af 14. februar 2017 om risikobegrænsende foranstaltninger og forstærkede biosikringsforanstaltninger samt systemer for tidlig påvisning vedrørende de risici, der knytter sig til vilde fugle med hensyn til overførsel af højpatogen aviær influenza-virus til fjerkræ (EUT L 39 af 16.2.2017, s. 6-11).
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1-208).
Se den konsoliderede udgave.
Kommissionens afgørelse 2010/367/EU af 25. juni 2010 om medlemsstaternes gennemførelse af overvågningsprogrammer vedrørende aviær influenza hos fjerkræ og vilde fugle (EUT L 166 af 1.7.2010, s. 22-32).
Kommissionens beslutning 2007/118/EF af 16. februar 2007 om nærmere bestemmelser for et alternativt identifikationsmærke i henhold til Rådets direktiv 2002/99/EF (EUT L 51 af 20.2.2007, s. 19-21).
Kommissionens beslutning 2007/598/EF af 28. august 2007 om foranstaltninger for at forebygge spredning af højpatogen aviær influenza til andre fugle i fangenskab, der holdes i zoologiske haver og officielt godkendte organer, institutter eller centre i medlemsstaterne (EUT L 230 af 1.9.2007, s. 20-26).
Kommissionens beslutning 2006/415/EF af 14. juni 2006 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for højpatogen aviær influenza af subtype H5N1 hos vilde fugle i Fællesskabet og om ophævelse af beslutning 2006/135/EF (EUT L 164 af 16.6.2006, s. 51-60).
Se den konsoliderede udgave.
seneste ajourføring 09.04.2018