EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 16.5.2023
COM(2023) 274 final
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET
Schengenstatusrapport 2023
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023DC0274
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE EUROPEAN COUNCIL, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS State of Schengen report 2023
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Schengenstatusrapport 2023
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Schengenstatusrapport 2023
COM/2023/274 final
EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 16.5.2023
COM(2023) 274 final
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET
Schengenstatusrapport 2023
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
Schengenstatusrapport 2023
Schengenstatusrapporten for 2023 markerer den fortsatte gennemførelse af Kommissionens initiativ til at styrke forvaltningen af Schengenområdet uden kontrol ved de indre grænser ("Schengenområdet") og sikre strukturerede, koordinerede og fælles europæiske svar på de udfordringer, der påvirker det fælles område. Den indleder den anden årlige Schengencyklus og danner grundlag for den politiske beslutningstagning samt den tekniske opfølgning på både europæisk og nationalt plan. Rapporten, der bl.a. tager udgangspunkt i Schengenevalueringerne fra 2022, redegør for Schengens status, overvåger de fremskridt, der gøres ved afslutningen af den årlige styringscyklus, og fremhæver prioriterede områder, der kræver yderligere opmærksomhed.
I det seneste år er vigtige prioriteter, der blev identificeret i Schengenstatusrapporten for 2022, blevet gennemført med succes, og de vigtigste milepæle er nået. Blandt de bemærkelsesværdige resultater kan nævnes Kroatiens tiltrædelse af Schengenområdet, vedtagelsen af en ny retlig ramme for Schengenevalueringer, den første flerårige strategiske politik for integreret europæisk grænseforvaltning, vedtagelsen af Rådets henstilling om operationelt retshåndhævelsessamarbejde og lanceringen af det nye Schengeninformationssystem. Schengenstatusrapporten for 2023 søger at bygge videre på disse prioriteter og overordnede mål med henblik på at sikre en gnidningsløs og effektiv gennemførelse af Schengenstrukturen under hensyntagen til nye udfordringer og prioriterede områder.
Denne meddelelse 1 tjener som input til Schengenrådets møde den 8. juni 2023, som samler ministrene fra Schengenområdet for at sikre strategisk koordinering af politikkerne for indre anliggender, fremme betingelserne for et velfungerende område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og give operationel styring.
1.Styrkelse af forvaltningen af Schengensamarbejdet med henblik på et vedvarende højt gennemførelsesniveau
Sikring af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser kræver fælles aftalte foranstaltninger, der gennemføres efter de højest mulige standarder af alle, samt strukturerede, koordinerede og fælles reaktioner på trusler. For at opfylde behovet for denne fælles forvaltningsramme etablerede Kommissionen den første årlige Schengencyklus i 2022. Den har været et vigtigt skridt fremad med hensyn til at fremme gensidig tillid mellem Schengenmedlemsstaterne, øge bevidstheden om fælles udfordringer, fremme en stærkere følelse af kollektivt ansvar og bane vejen for en koordineret og beslutsom indsats.
En fælles og stabil ramme for politikkoordinering
Siden marts 2022 har Schengenrådet regelmæssigt samlet indenrigsministrene for at drøfte spørgsmål vedrørende deres landes fælles ansvar i forbindelse med Schengen. Den første Schengenstatusrapport 2 leverede den fælles ramme ved at identificere de vigtigste politiske prioriteter for at tackle de udfordringer, som Schengenområdet står over for. For at styre de politiske drøftelser i hvert Schengenråd fremlagde Kommissionen et Schengenbarometer. Barometeret gav et omfattende situationsbillede af de vigtigste drivkræfter, der har indvirkning på stabiliteten i Schengenområdet, og som dækker situationen ved de ydre og indre grænser, migrationsruter til og inden for EU, truslerne mod og de fælles reaktioner på den indre sikkerhed samt visumpolitiske udfordringer. Det styrkede Schengenbarometer+, der blev fremlagt i marts 2023, adresserede behovet for at forbedre EU's situationsbevidsthed, beredskab og faktabaserede politikudformning som foreslået af kommissionsformand Ursula von der Leyen for EU's ledere på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd i februar.
Øget gennemsigtighed og engagement
Efter opfordringerne til større politisk engagement og gennemsigtighed er Kommissionen i færd med at udvikle en Schengenresultattavle i tæt samarbejde med medlemsstaterne. Dette værktøj vil yderligere fremme gennemsigtigheden i forbindelse med Schengenområdets funktion og den gensidige tillid mellem medlemsstaterne og give mulighed for en effektiv prioritering af udestående afhjælpende foranstaltninger. En analyse af gennemførelsen af Schengenhenstillingerne i de seneste år på centrale områder såsom forvaltning af de ydre grænser, tilbagesendelse, Schengeninformationssystemet og visumpolitik viser, at den effektive nationale gennemførelsesgrad kumulativt ligger et godt stykke over 75 %.
Kommissionen har fortsat sit opsøgende arbejde på nationalt plan i medlemsstaterne. Der blev afholdt møder på både politisk og teknisk plan for at drøfte vigtige reformer som opfølgning på rapporten fra 2022, herunder drøftelser mellem Schengenkoordinatoren — der blev udnævnt i juni 2022 — og hans nationale modparter. Udvekslingerne understregede betydningen af at skabe tættere forbindelser mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne og skabe fælles ejerskab af forvaltningen af Schengenområdet. De viste også, at selv om der er en meget høj grad af effektiv gennemførelse af Schengenreglerne, er der stadig store udfordringer i Schengenområdet, som skal tackles.
Oversigt over gennemførelsesgraden for henstillingerne i Schengenevalueringerne efter politikområde 3
Anden Schengencyklus: konsolidering af den eksisterende ramme for bedre at opdage og håndtere identificerede udfordringer
I denne anden Schengencyklus bør Schengenrådet yderligere intensivere indsatsen for at koordinere gennemførelsen af fælles politikker og give operationel styring baseret på en fælles forståelse af risici og sårbarheder. For at bygge videre på de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger fra den første Schengencyklus, er det fortsat vigtigt yderligere at konsolidere forvaltningsrammen, fremskynde de operationelle foranstaltninger vedrørende migration og grænseforvaltning, fuldt ud operationalisere henstillingen om politisamarbejde, ophæve al langvarig kontrol ved de indre grænser og fortsætte med at udvide Schengenområdet.
At denne ramme fungerer effektivt er et kollektivt ansvar for alle Schengenstater, EU-institutioner og -agenturer, hvilket kræver en høj grad af koordinering og tillid. Schengenevalueringerne sikrer, at medlemsstaterne gennemfører henstillingerne effektivt, men en fælles Schengentilgang skal komme i første række for at forhindre potentielle negative virkninger for Schengenområdet. Schengenstaternes individuelle indsats bør derfor suppleres af en fælles indsats gennem Schengenrådet, der tager hensyn til både de enkelte staters prioriteter og Schengenområdet som helhed. Den nye Schengenevalueringsramme, der blev vedtaget i 2022
4
, vil føre til mere strømlinede og omfattende landehenstillinger, der giver mulighed for at udvikle strategiske retningslinjer og vedtage henstillinger for hele Schengenområdet, hvilket yderligere vil styrke forvaltningsrammen og Schengenrådets rolle. Den indleder en tredje generation af Schengenevalueringer
5
, der bevæger sig væk fra fragmenterede, områdebaserede overensstemmelsesevalueringer og baner vejen for omfattende vurderinger af medlemsstaternes samlede resultater. Desuden styrker den Kommissionens og medlemsstaternes muligheder for at foretage tematiske evalueringer for at vurdere spørgsmål og praksis på tværs af politikområder i medlemsstater, der står over for lignende udfordringer. De styrkede overvågningsaktiviteter
6
vil forbedre gennemførelsen af disse fælles prioriteter og indgå i Schengenresultattavlen, idet der bygges videre på de igangværende bestræbelser på at sikre, at dette værktøj er et pålideligt instrument baseret på en fælles, stringent og gennemsigtig tilgang, der nøjagtigt afspejler situationen på stedet. Den vigtigste udvikling, status og de næste skridt i forbindelse med Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen er beskrevet i bilag 1.
En styrkelse af Schengenrådets rolle med en stærkere handlingsorienteret tilgang kræver en mere effektiv anvendelse af Schengenbarometeret, Schengenevalueringerne og andre værktøjer for bedre at kunne identificere områder, hvor der er behov for en indsats, hvilket fører til konkrete og håndgribelige resultater. Forbedring af fælles ejerskab og ansvar med et større fokus på mellemlang sigt kombineret med en stærkere, mere koordineret og effektiv gennemførelse er derfor prioriteter for denne anden cyklus. Kommissionen opfordrer det siddende og det kommende formandskab for Rådet til yderligere at konsolidere rammerne for Schengenforvaltningen baseret på det solide grundlag fra den første Schengencyklus for at sikre en gnidningsløs, løbende og permanent forvaltning af Schengenområdet.
Tekstboks 1. Indsamling af bedste praksis og udveksling af viden Schengenevalueringerne identificerer innovativ praksis i medlemsstaterne, som kan anvendes af andre, og giver medlemsstaterne indsigt i innovative strategier, værktøjer og foranstaltninger til effektiv gennemførelse af Schengenreglerne. Kompendiet over bedste praksis i bilag 2 har til formål at give medlemsstaternes myndigheder yderligere værktøjer, når de gennemfører Schengenreglerne, og at bygge videre på afprøvede tilgange og teknikker, når de fremsætter nye forslag og initiativer. Det har også til formål at styrke den ramme, der blev oprettet i Rådets Gruppe vedrørende Schengenspørgsmål, og som giver medlemsstaterne mulighed for at dele deres erfaringer, udveksle viden og lære af hinanden, hvilket fører til en bedre gennemførelse af Schengenarkitekturen. Denne bedste praksis bør også støtte en effektiv gennemførelse af den flerårige strategiske politikcyklus for integreret europæisk grænseforvaltning. Medlemsstaterne opfordres til at afspejle den relevante bedste praksis i deres nationale strategier for integreret grænseforvaltning. |
2.Et bredere og mere velstående Schengen: et vigtigt aktiv for europæisk vækst
I dag nyder omkring 425 millioner mennesker godt af den frihed, sikkerhed og retfærdighed, som Schengen tilbyder. Schengen er det største område med fri bevægelighed uden kontrol ved de indre grænser i verden. Efter den ottende udvidelse med Kroatiens tiltrædelse den 1. januar 2023 omfatter Schengenområdet 27 europæiske lande, der formelt har afskaffet deres indre grænser.
Schengenområdet: den mest besøgte destination på verdensplan i 2022
2022 var kendetegnet ved genoptagelse af internationale rejser i stort omfang efter covid-19-pandemien. I 2022 kom 585 mio. ud af de 900 millioner turister, der rejste internationalt, til Europa, hvilket udgør 65 % af verdens samlede antal og gør Schengen til det mest attraktive og mest besøgte område i verden 7 .
Ud over at lette rejser inden for Unionen er Schengen en vigtig drivkraft for de europæiske virksomheders konkurrenceevne. Schengen bidrager væsentligt til et velfungerende indre marked og tegner sig for 23 mio. virksomheder og 15 % af det globale BNP. Handelen med varer og tjenesteydelser inden for Schengenområdet er blevet intensiveret i løbet af de seneste tre årtier og er fortsat den vigtigste kilde til handel med varer for EU (ca. 60 % højere end EU-27's varehandel med resten af verden). På trods af den komplekse og ustabile internationale kontekst har samhandelen inden for EU i 2022 oplevet et betydeligt opsving i forhold til tidligere år, hvilket afspejler bestræbelserne på at mindske afhængigheden af eksterne markeder og fordelene ved at operere i et fælles Schengenområde med få hindringer. F.eks. beløb den samlede handel med transporttjenester inden for det fælles område sig til næsten 270 mia. EUR i 2022 (en stigning fra ca. 125 mia. EUR i 2013). Sådanne tjenester omfatter typisk grænseoverskridende bevægelighed for personer og tjenesteydelser, hvilket viser, at det indre marked og Schengenområdet er velfungerende. Forslaget om ændring af Schengengrænsekodeksen supplerer det foreslåede nødinstrument for det indre marked, der har til formål at bevare den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer og sikre tilgængeligheden af kritiske produkter i nødsituationer.
Den øgede stigning i den globale mobilitet resulterede i en kraftig stigning i antallet af ansøgninger om Schengenvisa, hvilket førte til betydelige forsinkelser i tildelingen af aftaler og i behandlingen af visumansøgninger, som det fremgik af Schengenevalueringerne i 2022. I nogle tilfælde betaler ansøgerne op til 500 EUR til agenturer eller enkeltpersoner blot for at få en aftale. Desuden giver medlemsstaterne ofte visumansøgere utilstrækkelige og unøjagtige oplysninger om visumansøgningsprocessen, hvilket påvirker kvaliteten af vurderingen af migrations- og sikkerhedsrisici. Der er mange forskellige konsekvenser af disse mangler, lige fra omdømmemæssig skade for medlemsstaterne og EU som helhed og økonomiske tab, navnlig i turistsektoren, til afbrydelse af familiekontakter og forretningsforbindelser. Medlemsstaterne bør indsætte tilstrækkeligt relevant personale på konsulaterne til at udføre opgaverne i forbindelse med behandlingen af ansøgninger for at sikre kvaliteten af den service, der ydes offentligheden. Medlemsstaterne kan anvende EU-midler under deres nationale programmer i henhold til instrumentet for grænseforvaltning og visa for 2021-2027 under Fonden for Integreret Grænseforvaltning: Der er afsat 88 mio. EUR til operationel støtte til den fælles visumpolitik 8 . Kommissionen minder også om de seneste henstillinger, der opfordrer medlemsstaterne til at strømline ineffektive arbejdsgange på konsulaterne, til at gøre bedre brug af lokalt ansattes viden og ressourcer og til at genoverveje visse høringer af de centrale myndigheder. Udstedelse af flere visa til flere indrejser med lang gyldighed vil også føre til effektivitetsgevinster.
I april 2022 foreslog Kommissionen at digitalisere visumproceduren ved at oprette en fælles visumansøgningsplatform og erstatte den nuværende visummærkat med et digitalt visum. Målet er at mindske den administrative byrde for medlemsstaterne i forbindelse med forvaltningen af visumansøgninger og dermed bidrage til at overvinde de nuværende forsinkelser. Det vil også bidrage til at styrke sikkerheden i Schengenområdet og gøre visumformatet mindre udsat for svig eller tyveri. Parlamentet og Rådet begyndte at drøfte forslaget i juni 2022, og der blev gjort betydelige fremskridt under det tjekkiske og svenske formandskab, hvilket gjorde det muligt at indlede trepartsmøder i maj 2023.
Udvidelse af Schengen
Kroatiens fulde tiltrædelse af Schengenområdet i 2023 er en vigtig milepæl hen imod fuldførelsen af Schengenområdet. Det var et centralt prioriteret område, der blev identificeret i den første Schengenstatusrapport. Den positive udvikling, der fandt sted i 2022, var resultatet af en omfattende evalueringsproces, der startede i 2016. I løbet af denne periode gjorde Kroatien en betydelig indsats for at opfylde sine forpligtelser til at overholde Schengenreglerne. Efter Europa-Parlamentets positive udtalelse 9 besluttede Rådet den 8. december 2022 10 at ophæve kontrollen ved de fælles grænser mellem Kroatien og andre Schengenlande. Kroatien begyndte også at udstede Schengenvisa i 2023, hvilket gjorde det lettere for turister at besøge landet. Sådanne gnidningsløse rejser gavner ikke blot Kroatien, men også dets nabolande samt hele Schengenområdet.
I december 2022 ledede det tjekkiske formandskab også en vigtig debat om Rådets beslutning om at ophæve kontrollen ved de indre grænser for så vidt angår Bulgarien og Rumænien 11 . Der er gået 12 år, siden Kommissionen bekræftede, at både Bulgarien og Rumænien er klar til fuldt ud at blive en del af Schengenområdet uden kontrol ved de indre grænser. I sin meddelelse "Et stærkere Schengenområde gennem fuld inddragelse af Bulgarien, Rumænien og Kroatien i området uden kontrol ved de indre grænser" 12 fra november 2022 bekræftede Kommissionen endnu en gang, at disse EU-medlemsstater er parate til at tilslutte sig Schengenområdet. Den gjorde navnlig status over de frivillige undersøgelsesmissioner til Bulgarien og Rumænien i oktober-november 2022, som ikke blot bekræftede konklusionerne fra de afsluttede evalueringsprocesser fra 2011, navnlig at Bulgarien og Rumænien fortsat opfylder de betingelser, der er nødvendige for at anvende alle relevante dele af Schengenreglerne fuldt ud, men også understregede, at de to medlemsstater på behørig vis anvender den seneste udvikling af Schengenreglerne og derfor er vigtige bidragydere til et velfungerende Schengenområde.
Det er både en juridisk forventning og et europæisk løfte om, at medlemsstater, der tiltræder Unionen, deltager fuldt ud i Schengenområdet, når alle de aftalte betingelser er kontrolleret og opfyldt. Desuden har den manglende ophævelse af kontrollen ved de indre grænser betydelige negative økonomiske og miljømæssige konsekvenser, ikke kun for bulgarske og rumænske borgere, men for hele EU. Øgede ventetider ved grænserne resulterer i lange køer af køretøjer og lastbiler, hvilket fører til øgede omkostninger, nedsat konkurrenceevne for virksomhederne, afbrydelse af forsyningskæderne og faldende indtægter for turismesektoren. Usikkerheden i forbindelse med forsinkelser ved grænserne og administrative byrder kan modvirke udenlandske investeringer og underminere den økonomiske og sociale samhørighed mellem medlemsstaterne. Der er endog en miljøomkostning, idet skøn tyder på, at der årligt udledes 46 000 ton CO2 13 som følge af manglende ophævelse af kontrollen ved de indre grænser.
Kommissionen arbejder tæt sammen med det svenske og det kommende spanske formandskab om at forberede en afgørelse, som Rådet skal træffe om at ophæve kontrollen ved de indre grænser så hurtigt som muligt i år. Rumænien og Bulgarien har hele tiden fungeret som vigtige aktører for den fortsatte udvikling af Schengenreglerne. Det er på høje tid, at EU opfylder sit tilsagn om at give de to medlemsstater fuldt medlemskab af Schengenområdet og dermed styrke den europæiske enhed yderligere.
Der er også gjort betydelige fremskridt i de igangværende bestræbelser på at konsolidere Schengenområdet yderligere. Efter intensive forberedelser fra de cypriotiske myndigheders side for at sikre, at de er rede til at behandle oplysninger i Schengeninformationssystemet, vil Cypern anvende bestemmelserne i Schengenreglerne vedrørende Schengeninformationssystemet fra juli 2023 14 . Cyperns tilslutning til Schengeninformationssystemet vil styrke retshåndhævelsessamarbejdet og øge sikkerheden i Europa. Når Schengeninformationssystemet er operationelt i Cypern, vil Kommissionen i oktober 2023 foretage en Schengenevaluering for at kontrollere, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af Schengenreglerne på området for Schengeninformationssystemet er opfyldt i Cypern. Efter de vellykkede Schengenevalueringer inden for databeskyttelse, Schengeninformationssystemet og politisamarbejde vil Irland i 2023 blive underkastet evalueringer af de resterende regler, som landet har anmodet om at deltage i (dvs. retligt samarbejde i straffesager, narkotikasamarbejde og artikel 26 i Schengenkonventionen 15 ), med henblik på en rådsafgørelse om anvendelsen af disse dele af Schengenreglerne.
3.Et stærkt og forenet Schengenområde
Det europæiske grænseforvaltningssystem, som medlemsstaterne har indført, har givet hundredvis af millioner mennesker mulighed for at rejse til Schengenområdet i 2022. Dette resultat fremhæver det fælles tilsagn om at gøre EU til den mest attraktive destination i verden og fremme hurtige og sikre grænsepassager. Det er derfor afgørende, at foranstaltningerne til forvaltning af de ydre grænser er i overensstemmelse med det tredobbelte mål om at lette rejser, øge sikkerheden og forvalte migrationen.
Selv om næsten alle statsborgere fra lande uden for EU kommer til EU ved hjælp af lovlige kanaler, nåede den irregulære migration i 2022 sit højeste niveau siden 2016 16 , idet Frontex indberettede 330 000 irregulære grænsepassager. Der er sket en stigning i antallet af irregulære grænsepassager på næsten alle etablerede migrationsruter i forhold til tidligere år. Selv om dette udgør en stigning på 66 % i forhold til 2021, er antallet langt fra niveauet i 2015 17 . Stigningen i antallet af irregulære indrejser skyldtes hovedsagelig en negativ udvikling i og uden for det europæiske naboskabsområde, hvilket også førte til en betydelig stigning i sekundær irregulær migration, navnlig langs Vestbalkanruten, som tegnede sig for 43 % af alle irregulære indrejser i 2022. Den centrale Middelhavsrute var den næsttravleste migrationsrute i absolutte tal og oplevede en stigning på 56 % i forhold til 2021. Øget irregulær migration medførte også yderligere risici, da irregulære migranter er sårbare over for udnyttelse, og passager, både til vands og til lands, er farlige.
I februar 2023 gjorde Det Europæiske Råd status over migrationssituationen og besluttede at styrke og fremskynde arbejdet med et ambitiøst sæt operationelle foranstaltninger vedrørende migration og grænseforvaltning. Udviklingen og fremskridtene i de seneste måneder bekræftede, at vi i forhold til 2015-2016 nu er bedre rustet til i fællesskab at forhindre irregulære bevægelser takket være øget kontrol ved EU's ydre grænser, og til at gennemføre mere effektive tilbagesendelses- og tilbagetagelsesoperationer. I de seneste måneder er der gjort en indsats for at forbedre kapaciteten ved grænsen og støtte købet af elektroniske overvågningssystemer ved de ydre grænser. Med henblik herpå er Kommissionen i færd med at færdiggøre en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser under den tematiske facilitet under instrumentet for grænseforvaltning og visa for at støtte medlemsstater, der står over for pres ved specifikke afsnit af de ydre landgrænser, og indføre, udvide eller opgradere eksisterende overvågningssystemer. Desuden har de foranstaltninger, der blev gennemført i 2022-2023 inden for rammerne af handlingsplanen for det vestlige Balkan, såsom øget visumtilpasning mellem partnerne på Vestbalkan og EU 18 , allerede givet gode første resultater med et reduceret antal irregulære indrejser i EU fra denne region 19 . Desuden udvidede Frontex i december 2022 sin fælles operation i Serbien til grænsen til Ungarn og supplerede den støtte, der allerede ydes ved grænsen til Bulgarien. Frontex iværksatte også fælles operationer i Moldova (april 2022) og i Nordmakedonien (april 2023). Kommissionen ser frem til vedtagelsen af de statusaftaler, den forhandlede med Montenegro og Albanien i 2023, samt indledningen af forhandlinger med Serbien og Bosnien-Hercegovina om henholdsvis fornyede og nye statusaftaler. Disse vil bidrage til at tackle udfordringen med irregulær migration mere effektivt og udnytte agenturets fulde potentiale til at arbejde sammen med og i tredjelande.
Desuden vil de igangværende foranstaltninger med henblik på at samarbejde med prioriterede tredjelande tage sigte på at mindske antallet af irregulære afrejser til EU og fremme tilbagesendelser samt lovlige migrationsveje i overensstemmelse med handlingsplanen for det centrale Middelhavsområde og de forskellige Team Europe-initiativer. Som eksempel kan nævnes, at den første fase af en ny grænsebeskyttelsespakke for Egypten er ved at blive gennemført, et operationelt partnerskab om bekæmpelse af menneskesmugling blev iværksat med Tunesien, og endnu et er planlagt med Egypten. På grundlag af denne positive udvikling og med henblik på at indføre EU-dækkende foranstaltninger til opretholdelse af Schengenområdets integritet og funktionalitet arbejder Kommissionen også på at udarbejde handlingsplaner for det østlige Middelhavsområde og for Atlanterhavsruterne og det vestlige Middelhavsområde.
Det er nu vigtigt at fastholde tempoet i indsatsen, og Kommissionen opfordrer Schengenrådet til at gøre status over de operationelle foranstaltninger, som EU kollektivt gennemfører efter Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i februar. Frontex bør navnlig aflægge rapport om de foranstaltninger, der er truffet for at styrke dets (gen)indsættelse af personale og udstyr for at styrke centrale afsnit af de ydre grænser i 2023, og om hvilke skridt der vil blive taget sammen med medlemsstaterne for at sikre, at de nødvendige kapaciteter er til rådighed.
Udviklingen i det seneste år har endnu en gang understreget det presserende behov for en hurtig vedtagelse af de lovgivningsforslag, der ledsager pagten om asyl og migration, med henblik på sammenhænge og effektivt at kunne forvalte irregulær migration og asyl, styrke grænsekontrollen og bekæmpe smugling af migranter strategisk, sammenhængende og effektivt. For at støtte et mere stabilt og stærkere Schengenområde opfordrer Kommissionen navnlig Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at vedtage den nye Schengengrænsekodeks, forordningen om screening og Eurodacforordningen.
Effektiv forvaltning af grænseforvaltning og tilbagesendelser
I marts 2023 fastlagde Kommissionen den første flerårige strategiske politik 20 nogensinde for integreret europæisk grænseforvaltning, der skal gennemføres af den europæiske grænse- og kystvagt i de næste fem år. Denne afgørelse markerer en væsentlig milepæl i bestræbelserne på at styrke Schengenområdet og sikre en effektiv forvaltning af dets grænser, og den gennemfører en af de prioriterede foranstaltninger, der blev identificeret i Schengenstatusrapporten for 2022. Politikcyklussen er resultatet af et omfattende samråd mellem institutionerne, som har ført til en fælles vision for forvaltningen af den ydre grænse. Den udgør en koordineret ramme for at sikre, at alle medlemsstaternes og Frontex' aktiviteter — fra grænseovervågning og bekæmpelse af smugling til tilbagesendelser — styres af det samme sæt fælles principper og giver konkrete resultater på stedet. Denne forvaltningsramme vil blive yderligere styrket ved hjælp af en teknisk og operationel strategi, der skal udvikles af Frontex senest i september 2023.
Velfungerende EU-grænseforvaltning og tilbagesendelser kræver også et effektivt nationalt forvaltningssystem i hver medlemsstat. Schengenevalueringer, der blev foretaget i 2022, bekræftede, at svag forvaltning og en begrænset strategisk tilgang i nogle medlemsstater har en negativ indvirkning på grænsekontrollen og tilbagesendelsesaktiviteterne. Der er også konstateret begrænset samarbejde mellem myndighederne om grænse- og tilbagesendelsesaktiviteter i flere medlemsstater, hvilket yderligere hæmmer en effektiv operationel indsats. På området grænseforvaltning har nogle medlemsstater styrket deres nationale forvaltning, f.eks. ved at oprette strategiske koordinationsenheder, mens andre følger en mere decentraliseret tilgang, hvilket kan give anledning til udfordringer med hensyn til strategisk koordinering af grænsekontrol.
På tilbagesendelsesområdet forhindrer den konstante fragmentering af løsninger, ad hoc-reaktioner og manglen på strategisk planlægning medlemsstaterne i at strømline nationale procedurer fuldt ud, arbejde med prioriteter og gøre bedst mulig brug af de (begrænsede) tilgængelige ressourcer.
Selv om der ikke findes én enkelt institutionel løsning eller model, bør hver medlemsstats nationale system være effektivt med hensyn til at lukke eksisterende smuthuller, strømline indsatsen og koordinere alle relevante myndigheder, der er involveret, for effektivt at forvalte de ydre grænser og gennemføre tilbagesendelser. Revisionen af de nationale strategier for integreret grænseforvaltning inden marts 2024 giver en enestående mulighed for at styrke den nationale forvaltning og yderligere styrke den strategiske planlægning af den nationale kapacitet til grænsekontrol og tilbagesendelse samt udarbejde nationale beredskabsplaner.
For at sikre, at der er tilstrækkeligt og veluddannet personale, udstyr og infrastruktur til effektivt at støtte de nationale strategier for integreret europæisk grænseforvaltning, både for grænse- og tilbagesendelsesaktiviteter, bør medlemsstaterne derfor senest i marts 2024 indføre passende finansielle og operationelle ordninger, herunder om anvendelsen af EU-midler, til gennemførelse af deres eksisterende nationale kapacitetsudviklingsplaner.
For at sikre den fremtidige tilgængelighed af fælles kapaciteter, og efter udarbejdelsen af oversigten over de nationale kapacitetsudviklingsplaner, er Frontex desuden nødt til at vedtage en kapacitetskøreplan for yderligere at styre udviklingen af personale og udstyr til den europæiske grænse- og kystvagt i de kommende år for at sikre, at både Frontex og medlemsstaternes myndigheder kan udføre deres opgaver i forbindelse med grænseforvaltning og tilbagesendelse.
På vej mod den mest avancerede grænseforvaltning i verden
Idriftsættelsen af det fornyede Schengeninformationssystem i marts 2023 er grundlaget for etableringen af det mest avancerede grænseforvaltningssystem i verden. Det opdaterede system styrker forvaltningen af de ydre grænser og giver yderligere muligheder for grænseoverskridende operationelt samarbejde inden for Schengenområdet. Dette opfylder et af de primære mål, der blev fastlagt i Schengenstatusrapporten for 2022. På grund af de udvidede funktioner kan personer, der rejser under en falsk identitet, nu bedre opdages og anholdes.
De nye værktøjer kan kun nå deres fulde potentiale, hvis de gennemføres fuldt ud af alle Schengenstater. Desuden skal medlemsstaterne også gennemføre de eksisterende funktioner for at sikre lige vilkår og fuld gensidighed i EU og Schengenområdet. Navnlig viste Schengenevalueringerne for 2022, at ikke alle medlemsstater har indført de nødvendige værktøjer og procedurer til at sikre, at alle relevante oplysninger, herunder fingeraftryk og fotografier, indlæses i Schengeninformationssystemet, når der oprettes indberetninger, eller er tilgængelige for slutbrugerne. Dette forhindrer politifolk og grænsevagter i præcist at identificere den person, der er genstand for en indberetning, og træffe passende foranstaltninger. Desuden fremhævede 2022-evalueringerne, at medlemsstaterne i stigende grad anvender det automatiske fingeraftryksidentifikationssystem, men at der stadig er plads til forbedringer i nogle medlemsstater 21 . Ikke-systematisk brug af systemet risikerer at gøre det muligt for personer, der er genstand for en indberetning, at undgå at blive opdaget ved hjælp af falske dokumenter.
Sammen med andre store IT-systemer vil Schengeninformationssystemet gøre det let at rejse i hele Schengenområdet og samtidig garantere det højeste niveau af intern sikkerhed og forvalte lovlig og irregulær migration. Gennemførelsen af ind- og udrejsesystemet og det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse er fortsat en nøgleprioritet. Det Europæiske Råds konklusioner fra februar bekræftede behovet for at gøre disse systemer operationelle så hurtigt som muligt for at sikre fuld og effektiv kontrol ved de ydre grænser. I løbet af det seneste år har medlemsstaterne, eu-LISA og Kommissionen fortsat optrappet deres bestræbelser på at gennemføre denne nye IT-arkitektur og interoperabiliteten heraf, hvilket har ført til verdens mest teknologisk avancerede grænseforvaltningssystem. Det er af afgørende betydning, at eu-LISA og andre relevante interessenter tager de nødvendige skridt inden for deres ansvarsområder for at undgå yderligere forsinkelser, der kan have en dominoeffekt på andre systemer. Derfor skal eu-LISA så hurtigt som muligt levere den manglende kritiske centrale komponent i ind- og udrejsesystemet, så medlemsstaterne kan teste deres nationale tekniske udvikling og gøre fremskridt med deres forberedelser til at bruge systemet.
Fælles indsats for et mere effektivt EU-system for tilbagesendelser
Arbejdet på dette område har udviklet sig i løbet af det seneste år, og det fælles EU-system for tilbagesendelser tager form i overensstemmelse med de prioriterede foranstaltninger, der blev identificeret i Schengenstatusrapporten for 2022. Gennemførelsen af EU-strategien for frivillig tilbagevenden og reintegration fra 2021 22 skrider godt frem. I 2022 fortsatte den positive tendens med frivillig tilbagevenden som den foretrukne løsning for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere uden retlig status, idet frivillige tilbagesendelser tegnede sig for 56 % af alle tilbagesendelser 23 . Denne tendens fortsatte, selv om covid-19-relaterede restriktioner for tvangsmæssig tilbagesendelse næsten forsvandt. Siden april 2022 har Frontex givet medlemsstaterne standardiserede pakker til støtte for reintegration af personer, der vender tilbage til deres oprindelseslande, for yderligere at styrke en sammenhængende europæisk tilgang. Medlemsstaterne engagerer sig mere aktivt i de fælles reintegrationstjenester med agenturet, og Frontex udvider den geografiske dækning 24 og omfanget af disse tjenester.
Det samlede antal effektive tilbagesendelser i 2022 (ca. 78 000 25 ) var dog fortsat lavt i betragtning af, at ca. 420 000 tredjelandsstatsborgere 26 blev anmodet om at forlade EU og Schengenområdet i 2022. Selv om samarbejdet med visse tredjelande om tilbagetagelse begrænser mulighederne for at gennemføre vores tilbagesendelser, bekræftede Schengenevalueringer, der blev gennemført i 2022, den tendens, der er observeret i de seneste år, og fremhævede de vedvarende udfordringer, som nationale barrierer, der hæmmer effektiviteten af tilbagesendelsesprocedurerne, udgør. Der er stadig praktiske hindringer — begrænset operationel kapacitet og besværlige nationale procedurer — hvilket resulterer i, at medlemsstaterne ikke hurtigt træffer afgørelser om tilbagesendelse af irregulære migranter. Dette hæmmer i høj grad mulighederne for at indlede de nødvendige procedurer og gennemføre tilbagesendelser med succes. Det har også en negativ indvirkning på merværdien af det ajourførte Schengeninformationssystem, da det begrænser muligheden for at indføre indberetninger om tilbagesendelse. Desuden er det effektive samarbejde mellem forskellige nationale aktører på tilbagesendelsesområdet 27 stadig ikke tilstrækkeligt, hvilket sammen med manglen på integrerede IT-systemer til sagsbehandling skaber mangler, dårlig opfølgning og ineffektivitet. Rådgivning om tilbagesendelse er stadig ikke udbredt i alle medlemsstater.
De komplekse tilbagesendelser kræver klart et struktureret samarbejde, regelmæssig udveksling af oplysninger, fælles prioriteter og en mere strategisk anvendelse af ressourcer. Den nyligt vedtagne operationelle strategi for mere effektive tilbagesendelser 28 har til formål at afhjælpe denne centrale mangel og styrke sammenhængen i medlemsstaternes indsats. Kommissionen opfordrer alle medlemsstater til at gøre fuld brug af de drøftelser, den praktiske støtte og det samarbejde, der udvikles gennem netværket på højt plan for tilbagesendelse og tilbagesendelseskoordinatoren. Effektiv rådgivning om tilbagesendelse skal fortsat stå højt på dagsordenen for netværket på højt plan for at sikre, at alle medlemsstater har rådgivning om tilbagesendelse som en professionel profil og er bekendt med alle tilgængelige værktøjer og kurser. Desuden skal netværket på højt plan i løbet af denne anden Schengencyklus undersøge praktiske løsninger på de konstaterede vedvarende mangler på grundlag af medlemsstaternes erfaringer og gode praksis. Schengenevalueringerne, der skal foretages fra 2023, vil bidrage til dette arbejde ved at støtte udviklingen af en fælles ramme for vurdering af resultaterne på tilbagesendelsesområdet.
Som den operationelle del af EU's tilbagesendelsespolitik spiller Frontex en central rolle i denne henseende. Den fortsatte stigning i antallet af tilbagesendelser, der koordineres af Frontex, er en meget positiv udvikling (31 % i 2022 sammenlignet med 22 % i 2021 og 17 % i 2020), især fordi det hænger sammen med en stigende andel af frivillige tilbagesendelser (+ 109 % i 2022 sammenlignet med 2021). De Frontex-ledede tilbagesendelsesoperationer til Albanien, Nigeria og Bangladesh er kendetegnende for et effektivt europæisk system, og der er behov for fortsat at nå ud til nye tredjelande. Agenturet bør også fortsat støtte medlemsstaterne i udviklingen, gennemførelsen og harmoniseringen af IT-systemer til forvaltning af tilbagesendelsessager på EU-plan.
Risikoen for, at vores indsats ikke vil være tilstrækkelig, vil vare ved, indtil vi har en styrket og mere effektiv retlig ramme, der gør det fælles EU-system mere robust og modstandsdygtigt. Med henblik herpå er det afgørende at fremme arbejdet med pagten om migration og asyl, herunder at starte forhandlingerne om det omarbejdede tilbagesendelsesdirektiv, samt om et mere effektivt samarbejde med tredjelande.
Tekstboks 2. Gøre tilbagesendelser mere effektive med det opdaterede Schengeninformationssystem Idriftsættelsen af det fornyede Schengeninformationssystem (SIS) i marts 2023 vil bidrage til at fremme en effektiv tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse, og overvågningen af håndhævelsen. Medlemsstaterne skal nu uploade indberetninger om tilbagesendelse i Schengeninformationssystemet. Dette vil gøre det lettere at opdage tilbagesendte, der forsvinder under migration og grænsekontrol, og vil også bidrage til at modvirke tilbagesendtes sekundære bevægelser. Det vil også gøre det lettere for medlemsstaterne gensidigt at anerkende hinandens afgørelser om tilbagesendelse, da de nu via Schengeninformationssystemet vil kunne se, om der er truffet en afgørelse om tilbagesendelse i en anden medlemsstat. Som et andet skridt hen imod det fælles EU-system for tilbagesendelser udsendte Kommissionen i marts 2023 en henstilling om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og om fremskyndelse af tilbagesendelser 29 , der vejleder medlemsstaterne om, hvordan tilbagesendelsesprocedurernes effektivitet kan forbedres, herunder gennem gensidig anerkendelse af hinandens afgørelser om tilbagesendelse. Kommissionen er i gang med indgående drøftelser med medlemsstaterne om operationaliseringen af henstillingen og de nye muligheder, der opstår som følge af idriftsættelsen af det fornyede Schengeninformationssystem. Gennem drøftelser om forskellige aspekter af henstillingen i kontaktgruppen om tilbagesendelse i marts, i IMEX-Rådets arbejdsgruppe i april og i SCIFA i maj undersøgte Kommissionen og medlemsstaterne yderligere udvekslingen af bedste praksis og kortlagde konkrete praktiske skridt fremad. Som led i gennemførelsen af den operationelle strategi vil netværket på højt plan for tilbagesendelse, der ledes af koordinatoren for tilbagesendelse, drøfte spørgsmålet yderligere i juni. |
Øget beskyttelse af grundlæggende rettigheder under grænse- og tilbagesendelsesaktiviteter
Området med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal først og fremmest være et fælles område, hvor de grundlæggende rettigheder og friheder er beskyttet. EU og medlemsstaterne bekræftede på ny deres urokkelige engagement i en effektiv og sikker forvaltning af de ydre grænser og tilbagesendelsesaktiviteter, samtidig med at de grundlæggende rettigheder beskyttes. Den flerårige strategiske politik for integreret grænseforvaltning understregede behovet for, at alle EU-aktører og nationale aktører effektivt værner om de grundlæggende rettigheder i forbindelse med grænse- og tilbagesendelsesaktiviteter, med solide strukturer til at sikre adgang til international beskyttelse, overholdelse af princippet om nonrefoulement samt til at skabe passende betingelser i de ekstraordinære tilfælde, hvor frihedsberøvelse af tredjelandsstatsborgere bliver nødvendig i overensstemmelse med EU-retten. Frontex ansatte 46 observatører af grundlæggende rettigheder 30 i 2022. Nationale overvågningsmekanismer for grundlæggende rettigheder som foreslået i forordningen om screening øger gennemsigtigheden og ansvarligheden ved EU's grænser. Kroatien tog føringen og oprettede den første uafhængige overvågningsmekanisme i juni 2022, som blev fornyet i november med nye elementer såsom uanmeldte besøg ved de grønne grænser. Endelig viste evalueringerne i 2022, at selv om forholdene under frihedsberøvelse stadig kræver forbedringer i nogle medlemsstater, er der også positive eksempler på centre, der afspejler frihedsberøvelsens administrative karakter.
Tekstboks 3. Prioriteter for grænseforvaltning og tilbagesendelse 1.Gennemføre og konsolidere den strategiske forvaltning af den integrerede europæiske grænseforvaltning ved at fastlægge Frontex' tekniske og operationelle strategi senest i september 2023 og tilpasse medlemsstaternes nationale strategier senest i marts 2024. 2.Styrke den nationale forvaltning af grænseforvaltning og tilbagesendelse og koordinere strategiske processer såsom planlægningen af europæiske og nationale kapaciteter til grænsekontrol og tilbagesendelse ved at gøre fuld brug af den EU-støtte, der tilbydes, herunder gennem netværket på højt plan for tilbagesendelse og tilbagesendelseskoordinatoren. 3.Øge kvaliteten af grænsekontrol og grænseovervågning ved at sørge for et tilstrækkeligt antal uddannede medarbejdere, effektive procedurer, passende brug af informationssystemer og øget samarbejde med tredjelande. 4.Øge det europæiske og nationale situationskendskab gennem gennemførelse af risikoanalyse og informationsudveksling inden for den europæiske ramme for grænseovervågning. 5.Systematisk træffe afgørelser om tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere uden ret til ophold og sørge for passende opfølgning af gennemførelse af disse, lukke eksisterende smuthuller mellem asyl og tilbagesendelse og indføre effektive IT-systemer til forvaltning af tilbagesendelsessager. 6.Gøre fuld brug af de nye funktioner i Schengeninformationssystemet for tilbagesendelse for at øge brugen af gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og fuldt ud maksimere mulighederne i Kommissionens henstilling om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og om fremskyndelse af tilbagesendelser. |
Udfasning af langvarig kontrol ved de indre grænser
Schengenområdet kræver en fælles og koordineret tilgang til håndtering af situationer, der risikerer at få en betydelig indvirkning på sikkerheden og velfærden for EU-borgere. Selv om den midlertidige genindførelse af kontrol ved de indre grænser kan gennemføres under ekstraordinære omstændigheder, kan dette ikke bringe selve princippet om, at der ikke må være kontrol ved de indre grænser, i fare 31 . Undtagelser og afvigelser fra denne ret skal fortolkes strengt, når der opstår behov for at reagere på en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. Der er taget betydelige skridt til at gennemføre denne nøgleprioritet, der er skitseret i den første Schengenstatusrapport. Der skal dog stadig gøres en betydelig indsats for at sikre, at kontrol ved de indre grænser kun anvendes som en sidste udvej.
I løbet af det seneste år har medlemsstaterne tyet til at genindføre eller forlænge kontrollen ved de indre grænser ved 28 lejligheder, hvoraf 19 vedrører en forlængelse af den eksisterende langvarige kontrol ved de indre grænser, der har været i kraft siden 2015. Schengenkoordinatoren har siden oktober 2022 været i tæt dialog med Østrig, Danmark, Frankrig, Tyskland, Norge og Sverige samt med de medlemsstater, der er berørt af denne kontrol. Med henblik på at udvikle en køreplan for at bevæge sig væk fra kontrollen ved de indre grænser så hurtigt som muligt blev der afholdt en række bilaterale, trilaterale og multilaterale møder for bedre at kunne vurdere arten af de trusler, som disse seks lande har anmeldt, og for at finde frem til mere målrettede og effektive alternative foranstaltninger til at tackle dem. Østrigs og Tjekkiets efterfølgende ophævelse af kontrollen ved grænsen til Slovakiet og Danmarks ophævelse af kontrollen ved grænsen til Sverige fremhæver, at sådanne alternative foranstaltninger er tilgængelige, og viser værdien af dialog og udveksling af god praksis.
Disse møder viste også, at medlemsstaterne fortsat står over for alvorlige trusler mod deres indre sikkerhed og offentlige orden, som kræver handling. Desuden varierer den anmeldte kontrol ved de indre grænser betydeligt med hensyn til intensitet og supplerer ofte de andre foranstaltninger, der træffes for at imødegå de konstaterede trusler. Nogle medlemsstater gennemfører f.eks. trilaterale togpatruljer, f.eks. togforbindelser mellem Østrig, Tyskland og Ungarn samt mellem Østrig, Italien og Tyskland, og andre har indført fælles patruljeringer. Østrig, Kroatien og Slovenien har også oprettet et netværk for politisamarbejde med partnerne på Vestbalkan, hvilket bidrager til at forhindre irregulære migranters indrejse fra denne region og som sådan bidrager til at tackle en af de tilbagevendende årsager til den genindførte grænsekontrol. I Danmarks tilfælde foretages kontrollen på grundlag af et nummerpladegenkendelsessystem, der anvendes af de danske myndigheder ved landegrænsen til Tyskland, og som giver mulighed for målrettet kontrol af specifikke mistænkelige køretøjer i stedet for systematisk grænsekontrol. Det styrkede grænseoverskridende samarbejde mellem Østrig og Tjekkiet førte til ophævelse af grænsekontrollen til Slovakiet i februar 2023. Udvidelsen af denne gode praksis for grænseoverskridende politisamarbejde til alle relevante grænseafsnit bør føre til, at den eksisterende kontrol ved de indre grænser erstattes af alternative foranstaltninger, der gør det muligt at sikre et højt sikkerhedsniveau i hele Schengenområdet.
Tekstboks 4. Udviklingen i kontrollen ved de indre grænser Mellem april og maj 2023 underrettede Danmark, Frankrig, Norge, Sverige, Tyskland og Østrig Kommissionen om genindførelsen af kontrol ved de indre grænser i seks måneder (fra udgangen af april/midten af maj til udgangen af oktober/medio november 2023). På den ene side afspejler disse indberetninger disse medlemsstaters indsats i de seneste måneder for at begrænse kontrollens indvirkning på udøvelsen af den frie bevægelighed. Nogle medlemsstater ophævede navnlig deres kontrol af visse grænseafsnit eller er i færd med at træffe foranstaltninger, som kan føre til, at kontrollen snart ophæves. Danmark har f.eks. nu begrænset sin grænsekontrol til sine grænser til Tyskland, hvor kontrollen foretages som stikprøvekontrol, og har ophævet kontrollen ved grænsen til Sverige. Desuden forventer Kommissionen, at den planlagte ikrafttræden i august 2023 af en ny svensk lov, der giver mulighed for politikontrol i grænseområderne i overensstemmelse med Rådets henstilling 2017/820 af 12. maj 2017 32 , vil gøre det muligt at imødegå de konstaterede trusler uden at skulle genindføre kontrol ved de indre grænser. Som anført ovenfor har nogle medlemsstater i deres meddelelser også redegjort for de nyttige alternative foranstaltninger, de er begyndt at gennemføre, og har tilkendegivet, at de vil bestræbe sig på at forbedre dem yderligere. Kommissionen er rede til at bistå alle berørte medlemsstater med at udvikle alternative foranstaltninger yderligere for at bidrage til at begrænse indvirkningen på de grænseoverskridende socioøkonomiske bånd og lette ophævelsen af kontrollen. På den anden side er der behov for yderligere oplysninger fra alle medlemsstater for bedre at forstå årsagerne til de beslutninger, der træffes, virkningen af den genindførte grænsekontrol på stedet, og hvilke alternative foranstaltninger der kan bidrage til at imødegå de specifikke trusler, som disse medlemsstater i øjeblikket står over for. Dette bør gøre det muligt for Kommissionen at vurdere, i hvilket omfang de trusler, som medlemsstaterne har fremsat, kan betragtes som nye grunde sammenlignet med de tidligere fremsatte, og om den grænsekontrol, der genindføres som reaktion på disse trusler, er nødvendig og forholdsmæssig. I den forbindelse bemærker Kommissionen, at visse oplysninger vedrørende sikkerhedstrusler er af følsom karakter, hvilket forhindrer de berørte medlemsstater i at dele disse oplysninger med offentligheden. Derfor vil Kommissionen indlede en formel høringsproces i henhold til artikel 27 i Schengengrænsekodeksen med alle berørte medlemsstater på grundlag af den konstruktive dialog, der hidtil har fundet sted. I denne høringsproces vil Kommissionen tage behørigt hensyn til eventuelle holdninger fra medlemsstater, der er berørt af den nuværende kontrol. Navnlig modtog Kommissionen den 26. april 2023 en udtalelse fra Slovenien om genindførelsen af kontrol ved den østrigske/slovenske grænse, som vil blive gjort til genstand for høringer med Østrig. Hvis disse høringer bekræfter, at medlemsstaterne forlænger kontrollen ved de indre grænser på en måde, der ikke er nødvendig og forholdsmæssig, og som ikke er baseret på en ny alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed 33 , er Kommissionen rede til at gøre brug af de retsmidler, den har til rådighed. Endelig understreger Kommissionen, at et fuldt fungerende Schengenområde er af allerstørste betydning for EU-borgerne, og opfordrer medlemsstaterne til konstant at overvåge udviklingen i de identificerede trusler og til at afspejle disse resultater i de anvendte foranstaltninger. |
4.Fuld udnyttelse af Schengenpotentialet for et sikkert område med fri bevægelighed
Handel med mennesker, narkotika og skydevåben, cyberkriminalitet og terrorisme er fortsat de største trusler mod den interne sikkerhed i Schengenområdet. Organiseret kriminalitet medfører enorme økonomiske og personlige omkostninger for samfundet. Det økonomiske tab som følge af organiseret kriminalitet og korruption anslås at udgøre mellem 218 og 282 mia. EUR om året 34 .
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet
Der er en hidtil uset stigning i mængden af ulovlige stoffer i Europa, som har nået rekordniveauer, især kokain fra Sydamerika. Selv om langt størstedelen af den handel, der foregår gennem EU-havne — kritisk infrastruktur, der sikrer et velfungerende indre marked — er legitim, bliver havnene også udnyttet til at transportere ulovlige varer ind i EU, og de er sårbare over for infiltration af kriminelle netværk. Det store antal containere (over 90 mio.), der håndteres hvert år, og den lave procentdel (mellem 2 og 10 %), der kan inspiceres fysisk, gør det meget vanskeligt at opdage ulovlige varer 35 . Narkotikahandel genererer en anslået årlig indtægt på 30 mia. EUR i EU 36 . Kriminelles infiltration i den lovlige økonomi og den sociale struktur har vidtrækkende og destabiliserende konsekvenser for samfundet, retsstatsprincippet og tilliden til de offentlige myndigheder. Kommissionen undersøger mulige nye politiske initiativer vedrørende optrævling af kriminelle netværk og narkotikahandel inden for rammerne af EU's narkotikastrategi og EU's narkotikahandlingsplan 2021-2025.
Tekstboks 5. Tematisk Schengenevaluering af narkotikahandel I overensstemmelse med det årlige Schengenevalueringsprogram for 2023 37 gennemføres der i 2023 en tematisk evaluering inden for politisamarbejde, der identificerer bedste praksis i de medlemsstater, der står over for lignende udfordringer i forbindelse med bekæmpelse af narkotikahandel til EU, navnlig narkotikahandel i stort omfang. Medlemsstaternes nationale kapacitet inden for politisamarbejde, beskyttelse af de ydre grænser og forvaltning af IT-systemer vil blive vurderet. Hovedfokus vil være på politisamarbejde som fastlagt i Schengenreglerne, dvs.: udveksling af oplysninger med henblik på forebyggelse og afsløring af strafbare handlinger mellem relevante retshåndhævende myndigheder (herunder toldmyndigheder) på nationalt og europæisk/internationalt plan, samarbejde og koordinering af grænseoverskridende operationelle aktioner (såsom overvågning, kontrollerede leverancer og fælles operationer), målretning mod havne og risikoanalyse, menneskelige ressourcer og uddannelse, strategier til bekæmpelse af korruption og maritim kriminalefterretning. Resultaterne forventes at foreligge ved udgangen af 2023 og vil blive forelagt for Schengenrådet i marts og for Schengenforummet i begyndelsen af 2024. |
Organiserede kriminelle grupper anvender ekstrem vold, korruption og intimidering. Den lette og billige adgang til skydevåben i nogle lande bidrager i høj grad til ulovlig handel med skydevåben i hele EU. I 2022 har Kommissionen vurderet national lovgivning 38 for at sikre en ensartet tilgang til kontrol med erhvervelse og besiddelse af våben samt tilstrækkelig informationsudveksling om og sporbarhed af skydevåben for at reducere risikoen for omdirigering til ulovlige markeder.
Forstyrrelse af organiserede kriminelles forretningsmodeller
For at bekæmpe kriminelle grupper, der opererer uden for Schengengrænserne, er der behov for at samarbejde, forene indsatsen på tværs af oprindelses-, transit- og bestemmelseslandene, samle ressourcerne og koordinere indsatsen.
Den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT) er blevet det vigtigste instrument i Unionens bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Der gennemføres hvert år næsten 300 operationelle foranstaltninger som led i en fælles indsats for at opbygge kriminalefterretningsbilledet, gennemføre efterforskninger og sikre en effektiv retlig reaktion. Alene i 2022 førte disse fælles aktioner til over 10 000 rapporterede anholdelser og beslaglæggelser til en værdi af 269 mio. EUR, hvilket fremhævede den betydelige virkning af denne ramme takket være et øget engagement fra medlemsstaternes og partnernes side. Til støtte for disse bestræbelser blev medlemsstaterne tildelt 15,7 mio. EUR i 2022 gennem Fonden for Intern Sikkerhed til yderligere at støtte projekter og aktiviteter inden for EMPACT.
Europols udvidede mandat 39 har bragt bekæmpelsen af grov og organiseret kriminalitet i Europa op på et nyt niveau. Dette styrkede mandat giver agenturet beføjelse til at foreslå medlemsstaterne at indføre oplysninger fra lande uden for EU eller internationale organisationer om mistænkte og kriminelle i Schengeninformationssystemet. Takket være oplysninger fra eksterne partnere har Europol intensiveret behandlingen af tredjelandes lister over fremmedkrigere med henblik på at tilføje dem i Schengeninformationssystemet. Der er behov for en yderligere indsats for at omdanne Europol fra EU's knudepunkt for strafferetlige oplysninger til standardplatformen for europæiske politiløsninger. Revisionen af Europols strategi for 2020+ giver mulighed for fuldt ud at udnytte Europols styrkede mandat og ressourcer til at imødekomme de stigende behov for aktiv deployering i medlemsstaterne og til at styrke Europols bidrag til sikkerheden i Schengenområdet.
Udveksling af oplysninger
Udveksling af data og relevante oplysninger mellem nationale retshåndhævende myndigheder er en forudsætning for et effektivt samarbejde om forebyggelse, afsløring og efterforskning af grænseoverskridende kriminalitet. Schengeninformationssystemet, som er det mest anvendte og største informationsudvekslingssystem for sikkerhed og grænseforvaltning i Europa, giver medlemsstaternes myndigheder adgang i realtid til kritiske oplysninger såsom indberetninger om eftersøgte personer, forsvundne personer, stjålne køretøjer og bortkomne eller stjålne dokumenter. Integrerede nationale centrale kontaktpunkter, som er den centrale myndighed med ansvar for internationalt politisamarbejde, spiller en central rolle i denne henseende. I løbet af det seneste år er der sket en positiv udvikling, idet et stigende antal medlemsstater har gennemført en tilgang med inddragelse af flere instanser, hvor repræsentanter fra forskellige retshåndhævende enheder (politi, toldmyndigheder, grænsevagter) tildeles et centralt kontaktpunkt. Der er stadig plads til forbedringer, navnlig med hensyn til en effektiv informationsstrøm, direkte og brugervenlig adgang til alle relevante databaser samt det integrerede og automatiserede sagsforvaltningssystem.
Det nye direktiv om udveksling af oplysninger mellem retshåndhævende myndigheder forventes vedtaget i løbet af de kommende uger 40 . Det giver de retshåndhævende myndigheder bedre redskaber til at forebygge, opdage og efterforske kriminalitet ved at sikre en effektiv og rettidig informationsstrøm i hele EU. Direktivet fastsætter også regler for det nationale centrale kontaktpunkts sammensætning og uddannelse af personale, og giver mulighed for brug af Europols netværksprogram til sikker informationsudveksling (SIENA) som standard, hvilket styrker Europols rolle som EU's informationscenter for retshåndhævelse. Direktivet adresserer også de mangler på nationalt niveau, som blev identificeret under Schengenevalueringerne inden for politisamarbejde.
Rådet vedtog sit forhandlingsmandat vedrørende Prüm II-forslaget 41 i juni 2022, og det haster nu for Europa-Parlamentet at følge trop for at styrke informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne 42 . I overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i Schengenstatusrapporten for 2022, vedtog Kommissionen i december 2022 forslagene om forhåndsinformation om passagerer 43 , der indeholder bestemmelser om indsamling af oplysninger om udvalgte flyvninger inden for EU med henblik på retshåndhævelse og om fælles behandling af oplysninger for effektivt at bekæmpe grov kriminalitet og terrorisme. Som reaktion på medlemsstaternes operationelle behov for behandling af passageroplysninger fra andre transportformer vil Kommissionen iværksætte to undersøgelser om sødata og om behovet for retshåndhævelse inden for jernbane- og vejtransport for at vurdere nødvendigheden, proportionaliteten og den tekniske gennemførlighed af en sådan databehandling. For at styrke de associerede Schengenlandes kapacitet til at behandle passagerlisteoplysninger og som sådan imødegå fælles sikkerhedstrusler vil Kommissionen foreslå, at der indledes forhandlinger om internationale aftaler, der gør det muligt at overføre sådanne oplysninger fra EU.
I den digitale tidsalder involverer næsten alle strafferetlige efterforskninger teknologi og værktøjer, der også misbruges til kriminelle formål, hvilket gør det vanskeligt at opretholde en effektiv retshåndhævelse. Der er en risiko for, at kriminelle "mørklægger sig" og skaber straffri tilflugtssteder på nettet. Med henblik herpå vil Kommissionen i samarbejde med formandskabet for Rådet nedsætte en ekspertgruppe på højt plan om adgang til data med henblik på effektiv retshåndhævelse. Gruppen vil undersøge de problemer, som retshåndhævende myndigheder står over for, og foreslå løsninger, der kan sikre adgang til data og øge sikkerheden i den digitale tidsalder.
Maksimering af det grænseoverskridende operationelle samarbejde
Grænseoverskridende retshåndhævelsessamarbejde er afgørende for i fællesskab at imødegå sikkerhedstrusler og sikre, at Schengenområdet fungerer gnidningsløst. Dette øgede samarbejdsniveau tjener som hjørnestenen i medlemsstaternes indsats og har med succes gjort det muligt for langt de fleste af dem at undgå at anvende kontrol ved de indre grænser.
Siden den første Schengenstatusrapport har medlemsstaterne truffet fælles foranstaltninger for at omsætte Rådets henstilling om operationelt retshåndhævelsessamarbejde fra juni 2022 44 , som er en af de vigtigste prioriterede foranstaltninger, der blev identificeret i Schengenstatusrapporten fra 2022, til en operationel realitet. På grundlag af udvekslingen af god praksis om fælles patruljering på workshoppen i december 2022, der blev afholdt af det tjekkiske rådsformandskab og Kommissionen, arbejder en række medlemsstater på at øge antallet af fælles patruljeringer med deres naboer. Desuden vil sådanne workshopper fremme samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder. Der er også gjort fremskridt med at tackle retlige og praktiske hindringer, der forhindrer medlemsstaterne i fuldt ud at udnytte potentialet i Rådets henstilling. EU-finansierede projekter har hjulpet medlemsstater med at oprette fælles politistationer, fælles uddannelse i de forskellige operationelle procedurer i nabomedlemsstater i forbindelse med fælles patruljer eller andre former for fælles operationer samt udarbejdelse af fælles regionale kriminalitetsrisikoanalyser, der gør det muligt at målrette fælles patruljer og operationer bedre. Kommissionen vil stille yderligere midler til rådighed i 2023 for at intensivere dette samarbejde. I overensstemmelse med dette tilsagn viste Schengenevalueringer, der blev gennemført i 2022, en betydelig stigning i kendskabet til og anvendelsen af EU-instrumenter til operationelt politisamarbejde. I flere grænseområder inden for EU gennemføres der regelmæssige fælles planlægningsmøder, fælles kurser og fælles patruljeringer på grundlag af regionale fælles risikoanalyser.
Der er dog betydelige muligheder for yderligere at styrke det grænseoverskridende samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder i Schengenområdet, som det fremgår af Schengenevalueringerne. Der er navnlig behov for at indlede en proces med henblik på at revidere de bilaterale og multilaterale aftaler mellem medlemsstaterne om politisamarbejde, så de opfylder de nuværende operationelle behov.
Der findes utallige eksempler på god praksis inden for operationelt politisamarbejde i nogle medlemsstater, som andre kan tage til sig. Kommissionen har til hensigt at nedsætte en ekspertgruppe, der skal udveksle ekspertise og koordinere mellem medlemsstaterne for at forbedre politisamarbejdet, som har betydelige øremærkede midler til rådighed i 2024 og 2025 til at øge udbredelsen af god praksis i andre medlemsstater. Ekspertgruppens arbejde vil også indgå i Kommissionens vurdering af gennemførelsen af ovennævnte rådshenstilling, som skal foreligge senest i 2024.
Håndtering af behovet for øget udveksling af personoplysninger, samtidig med at der sikres respekt for beskyttelsen af personoplysninger
Overholdelse af databeskyttelse er afgørende for at sikre, at rejser inden for Schengenområdet foregår med den nødvendige beskyttelse af personoplysninger. De, der forvalter og anvender informationssystemer såsom Schengeninformationssystemet, visuminformationssystemet og i den nærmeste fremtid også ind- og udrejsesystemet og ETIAS, skal sikre, at databeskyttelseskravene overholdes i praksis, og at overholdelsen overvåges regelmæssigt. Schengenevalueringer, der blev gennemført i 2022, bekræftede, at dette ikke altid er tilfældet. Desuden får databeskyttelsesmyndighederne ofte ikke tilført tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at kunne rådgive disse enheder og føre omfattende tilsyn med lovligheden af behandlingen af personoplysninger i informationssystemerne. Endelig viste evalueringerne også, at nogle medlemsstater stadig mangler at give databeskyttelsesmyndighederne effektive korrigerende beføjelser over for de retshåndhævende myndigheder.
Tekstboks 6. Prioriteter for et trygt og mere sikkert Schengenområde 1.Fuld operationalisering af Rådets henstilling om operationelt politisamarbejde gennem støtte og koordinering fra en ekspertgruppe, der fører til udbredelse af god praksis i andre medlemsstater. 2.Fuld implementering i national ret og effektiv gennemførelse af direktivet om udveksling af oplysninger for at sikre en gnidningsløs, effektiv og rettidig informationsstrøm mellem de retshåndhævende myndigheder i hele EU. 3.Oprette og/eller opgradere alle nationale centrale kontaktpunkter, der skal udstyres med effektive sagsforvaltningssystemer til udveksling af oplysninger. 4.Styrke den nationale forvaltning for fuldt ud at udnytte den støtte, der ydes på EU-plan, herunder gennem Europol, ved at fastsætte klare nationale prioriteter i overensstemmelse med nationale og europæiske trusselsvurderinger og ved at etablere de nødvendige koordineringsstrukturer. 5.Øge overvågningen af narkotikahandel på tværs af de ydre grænser ved at forbedre udvekslingen af efterretninger, fælles risikoanalyse, profilering og effektivt samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder, told- og grænsekontrolmyndigheder i medlemsstaterne og relevante partnerlande samt med EU-agenturer. Overvåge gennemførelsen af den anbefalede bedste praksis, der vil blive identificeret gennem den igangværende tematiske Schengenevaluering af medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe narkotikahandel til EU. 6.Effektiv gennemførelse af Schengeninformationssystemets værktøjer og funktioner under overholdelse af harmoniserede procedurer og sikring af tilstrækkelige ressourcer, herunder til databeskyttelsesmyndighederne. 7.Fuld implementering i national ret og effektiv gennemførelse af EU's direktiv om skydevåben for at øge sporbarheden af skydevåben og bedre udveksling af oplysninger mellem de retshåndhævende myndigheder. |
5.Nøgleaktioner vedrørende den eksterne dimension til håndtering af irregulær migration og sikkerhedsrisici: Strategisk tilgang til EU's visumpolitik
EU's fælles visumpolitik er en integreret del af Schengen og et af de vigtigste redskaber til at håndtere sikkerhedsrisici og udfordringer i forbindelse med irregulær migration i Schengenområdet.
Ikke desto mindre har den regelmæssige overvågning af de visumfri ordninger, som EU har med tredjelande, navnlig lande i EU's nabolande 45 , vist, at der fortsat er store udfordringer i denne henseende. Disse vedrører navnlig irregulære migrationsstrømme som følge af den manglende tilpasning af disse landes visumpolitik til EU's, stigningen i antallet af grundløse asylansøgninger fra statsborgere fra visumfrie lande samt anvendelsen af potentielt risikable ordninger for tildeling af statsborgerskab til investorer, som giver mulighed for visumfri adgang til EU for tredjelandsstatsborgere, som ellers ville have brug for visum.
EU skal udstyres med passende værktøjer til at tackle disse udfordringer og forebygge disse risici. De eksisterende regler 46 , der kræver, at Kommissionen overvåger, hvordan visumfritagelsesordningerne med tredjelande fungerer, og suspenderer visumfritagelser i tilfælde af øget irregulær migration eller sikkerhedsrisici, kan forbedres i lyset af ovennævnte udfordringer.
I de første måneder af 2023 drøftede Rådet på initiativ af det svenske formandskab en eventuel revision af disse regler og navnlig af visumsuspensionsmekanismen, som medlemsstaterne gav udtryk for bred støtte til. I sin skrivelse til Det Europæiske Råd af 20. marts 2023 tog kommissionsformand Ursula von der Leyen hensyn til denne drøftelse og anførte, at "Kommissionen vil styrke sit tilsyn med tilpasningen af visumpolitikken og forelægge en omfattende rapport, der baner vejen for et lovgivningsforslag om ændring af mekanismen til suspension af visumfritagelsen".
På denne baggrund vil Kommissionen fremlægge en meddelelse om overvågning af EU's visumfri ordninger forud for samlingen i Schengenrådet den 9. juni. Med denne meddelelse agter Kommissionen at høre Europa-Parlamentet og Rådet om vurderingen af de vigtigste udfordringer på områderne irregulær migration og sikkerhed i forbindelse med, hvordan visumfritagelsesordningerne fungerer, om de vigtigste mangler ved den nuværende visumsuspensionsmekanisme og om de mulige måder at håndtere dem på og dermed bane vejen for et kommende forslag om revision af mekanismen, der skal vedtages i september 2023. Disse udfordringer bør også følges op gennem Schengenevalueringer for at give yderligere støtte til overvågning af, hvordan visumfritagelsesordninger med tredjelande fungerer.
6.De næste skridt
Schengenstatusrapporten for 2023 indleder den anden Schengencyklus nogensinde ved at identificere de vigtigste udfordringer for Schengenområdet og de prioriterede foranstaltninger, der skal tackles på både nationalt og europæisk plan. Den bør danne grundlag for øget politisk dialog, overvågning og håndhævelse af Schengenreglerne. Denne rapport viser, at vi på trods af specifikke udfordringer har et robust og velfungerende Schengenområde. For yderligere at styrke området uden kontrol ved de indre grænser bør visse centrale prioriterede områder tages op i løbet af denne anden cyklus. Kommissionen foreslår derfor på grundlag af en tæt dialog med det kommende svenske, spanske og belgiske formandskab en række prioriterede foranstaltninger for Schengencyklussen 2023/2024:
Tekstboks 7. Anden Schengencyklus — Oversigt over prioriteterne for 2023/2024 1.Konsolidering og yderligere styrkelse af Schengenstyringscyklussen ·Styrke de eksisterende værktøjer, herunder Schengenbarometeret og Schengenresultattavlen. ·Give Schengenrådet den nødvendige ramme til at følge op på de prioriteter og henstillinger, der følger af den omfattende analyse af medlemsstaternes resultater og Schengenområdets overordnede tilstand, således at der kan udarbejdes strategiske retningslinjer og vedtages henstillinger for hele Schengenområdet. 2.Yderligere styrke EU's ydre grænser for at imødegå det nuværende pres og etablere en effektiv integreret grænseforvaltning. Navnlig: ·Styrke vigtige grænseafsnit, herunder gennem tilgængelig finansiel støtte, og sørge for passende finansielle og operationelle ordninger for at sikre en vellykket gennemførelse af de eksisterende nationale kapacitetsudviklingsplaner i overensstemmelse med de vigtigste prioriteter ved de ydre land- og søgrænser. ·Fastlægge Frontex' tekniske og operationelle strategi senest i september 2023 og tilpasse medlemsstaternes nationale strategier senest i marts 2024. ·Øge kvaliteten af ind- og udrejsekontrollen og grænseovervågningen ved at stille et tilstrækkeligt antal uddannede medarbejdere, effektive procedurer, hensigtsmæssig brug af informationssystemer og øget samarbejde med tredjelande til rådighed. ·Øge det europæiske og nationale situationskendskab via gennemførelse af risikoanalyse og informationsudveksling inden for den europæiske ramme for grænseovervågning. ·eu-LISA skal hurtigst muligt levere den manglende kritiske centrale komponent i ind- og udrejsesystemet. 3.Gøre tilbagesendelsessystemet mere effektivt ·Netværket på højt plan skal undersøge praktiske løsninger på de konstaterede vedvarende mangler på grundlag af medlemsstaternes erfaringer og gode praksis. ·Gøre fuld brug af de nye funktioner i Schengeninformationssystemet for tilbagesendelse for at øge brugen af gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og fuldt ud maksimere mulighederne i Kommissionens henstilling om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og om fremskyndelse af tilbagesendelser. ·Systematisk træffe afgørelser om tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere uden ret til ophold og sørge for passende opfølgning af gennemførelse af disse, lukke eksisterende smuthuller mellem asyl og tilbagesendelse og indføre effektive IT-systemer til forvaltning af tilbagesendelsessager. ·Schengenevalueringer til støtte for udviklingen af en fælles ramme for vurdering af resultaterne på tilbagesendelsesområdet. 4.Forbedre den indre sikkerhed i Schengenområdet for at bekæmpe organiseret kriminalitet og ulovlig narkotikahandel ·Fuld operationalisering af Rådets henstilling om operationelt politisamarbejde. ·Opgradering af alle nationale centrale kontaktpunkter. ·Fuld udnyttelse af den støtte, der ydes på EU-plan til bekæmpelse af tværnationale trusler. ·Effektiv gennemførelse af Schengeninformationssystemets værktøjer. ·Fuld implementering i national ret og effektiv gennemførelse af EU's direktiv om skydevåben. 5.Fuldførelse af Schengenområdet med en rådsafgørelse truffet inden udgangen af 2023 om fuld anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien. 6.Gennemføre alternative foranstaltninger og udfase den langvarige kontrol ved de indre grænser. 7.Bedre anvendelse af eksisterende værktøjer under EU's visumpolitik: ·Kommissionen vil udarbejde en omfattende rapport om EU's visumfri ordninger og udfordringerne for Schengenområdet med henblik på at forbedre visumsuspensionsmekanismen i visumforordningen. ·Indsætte tilstrækkeligt personale på konsulaterne og mobilisere alle nødvendige ressourcer, herunder fra EU-midler, til at dække operationel støtte til den fælles visumpolitik. ·Øget lokalt Schengensamarbejde. |
Schengenstatusrapporten for 2023 opfylder også Kommissionens retlige forpligtelse til at aflægge rapport i henhold til artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 922/2022 og artikel 33 i Schengengrænsekodeksen.
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 24. maj 2022 om "Schengenstatusrapporten 2022" (COM(2022) 301 final).
Gennemførelsesgrader pr. politikområde: ydre grænser 78 %, tilbagesendelse 75 %, politisamarbejde 79 %, Schengeninformationssystemet 79 % og den fælles visumpolitik 82 %. Gennemførelsesgraden tager hensyn til arten af manglerne (manglende overholdelse eller nødvendige forbedringer) og gennemførelsesgraden for de afhjælpende foranstaltninger til at efterkomme henstillingerne i Schengenevalueringen.
Rådets forordning (EU) 2022/922 om indførelse og anvendelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1053/2013 (EUT L 160 af 15.6.2022, s. 1).
Mens den første generation af Schengenevalueringer blev koordineret af Rådet mellem 1998 og 2014, overgik koordineringen af anden generation (2015-2023) til Kommissionen i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 af 7. oktober (EUT L 295 af 6.11.2013, s. 27). Den nye ramme vil blive anvendt fuldt ud i forbindelse med evalueringerne af Finland, Litauen, Letland og Estland i 2023.
Den nye Schengenevaluerings- og overvågningsmekanisme omfatter muligheden for en mere strategisk anvendelse af de tilgængelige og nye overvågningsværktøjer, såsom revision (for alvorlige mangler), kontrolbesøg og tematiske evalueringer. Dette vil sikre en øget og målrettet opfølgning af medlemsstaternes evalueringer, hvilket er særlig relevant i tilfælde af alvorlige mangler. Kommissionen aflagde et første kontrolbesøg i februar 2023 for at overvåge Belgiens fremskridt med hensyn til at afhjælpe mangler i forvaltningen af de ydre grænser.
UNWTO: Tourism set to return to pre-pandemic levels in some regions in 2023, offentliggjort den 17. januar 2023, tilgængelig her . Statista: Number of international tourist arrivals worldwide from 2005 to 2022, by region, senest tilgået den 12. maj, tilgængelig her .
Medlemsstaterne anvender i vid udstrækning EU-midler til opgradering af lokaler, software- og hardwareudvikling samt uddannelse, men kun få af dem bruger disse midler til at indsætte/rekruttere personale, der beskæftiger sig med behandling af Schengenvisa.
Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. november 2022 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Kroatien (10624/2022 — C9-0222/2022 — 2022/0806(NLE)).
Rådets afgørelse (EU) 2022/2451 af 8. december 2022 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Kroatien.
Tiltrædelse af området uden kontrol ved de indre grænser er fortsat betinget af en aftale mellem den tiltrædende stat og alle de kontraherende parter, jf. artikel 140, stk. 1 og 2, i konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen. I december 2022 støttede Østrig og Nederlandene ikke afgørelsen om fuld anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien.
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 16. november 2022 om et stærkere Schengenområde gennem fuld inddragelse af Bulgarien, Rumænien og Kroatien i området uden kontrol ved de indre grænser (COM/2022/636 final).
KPMG Romania, The Unnecessary Burden, marts 2023, tilgængelig her .
Rådets afgørelse 2023/870 af 25. april 2023 om anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne for så vidt angår Schengeninformationssystemet i Republikken Cypern.
Schengenkonventionens artikel 26 fastsætter de forpligtelser, som påhviler transportvirksomheder, der transporterer tredjelandsstatsborgere, som nægtes indrejse.
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 12. januar 2023 om rapporten om migration og asyl (C(2023) 219 final).
Frontex indberettede 1 047 210 irregulære grænsepassager i 2015.
Serbien genindførte visumkravene for Burundi (21. oktober), Tunesien (21. oktober — gennemført siden den 22. november), Indien (9. december, gennemført siden den 1. januar 2023), Guinea-Bissau (1. december — gennemført siden den 6. december), Cuba og Bolivia (27. december — gennemført siden henholdsvis 13. april og 10. februar 2023). Nordmakedonien har genindført visumkravene for Botswana og Cuba (29. november, gennemført siden den 1. januar 2023) og Aserbajdsjan (29. november, gennemført siden den 16. marts 2023). Den 12. januar 2023 vedtog Montenegro en afgørelse om at genindføre visumpligt for cubanske statsborgere og personer med bopæl i De Forenede Arabiske Emirater (gennemført siden den 13. januar 2023). Albanien forlængede ikke den sæsonbestemte visumfritagelse for indiske, russiske og egyptiske statsborgere (den blev imidlertid forlænget indtil den 31. december 2023 for statsborgere fra Saudi-Arabien, Bahrain, Oman, Qatar og Thailand).
I februar 2023 blev der indberettet 3 654 irregulære grænsepassager, hvilket svarer til et fald på 36 % i forhold til januar 2023 (5 751), hvilket er en fortsættelse af den faldende tendens, der begyndte i november (14 105). Selv om der i marts blev registreret en stigning på 69 % måned-til-måned (6 181), er der stadig et fald på 22 % i antallet af irregulære grænsepassager langs denne rute i 2023 (14 858) sammenlignet med samme periode sidste år (19 029).
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om fastlæggelse af den flerårige strategiske politik for integreret europæisk grænseforvaltning (COM/2023/146 final).
I 2022 blev der foretaget mere end 4 mio. søgninger i Schengeninformationssystemet ved hjælp af det automatiske fingeraftryksidentifikationssystem, mens der i 2021 kun blev foretaget 1,3 mio. søgninger.
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 27. april 2021 om en EU-strategi for frivillig tilbagevenden og reintegration. COM(2021) 120 final.
Foreløbige data indsamlet af Frontex som indberettet af medlemsstaterne.
Antallet af deltagende medlemsstater og tredjelande, der er omfattet, er fortsat med at stige fra henholdsvis 5 medlemsstater i pilotprojektet til 17 medlemsstater siden januar 2023, med et øget geografisk anvendelsesområde (fra 24 aktive tredjelande i 2022 til 37 i 2023).
Eurostatdata for 2022. Statistics | Eurostat (europa.eu) .
Eurostatdata for 2022. Statistics | Eurostat (europa.eu) .
I mere end 10 medlemsstater er der mindst to organer (mange gange under forskellige myndigheder), der er ansvarlige for at træffe afgørelser om tilbagesendelse, og i de fleste medlemsstater er den myndighed, der er ansvarlig for at fuldbyrde tilbagesendelser, også en anden.
Kommissionen bidrog til den operationelle strategi med politikdokumentet "Hen imod en operationel strategi for mere effektive tilbagesendelser" af 24. januar 2023 (COM(2023) 45 final).
Kommissionens henstilling af 16. marts 2023 om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse og fremskyndelse af tilbagesendelser i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF (C(2023) 1763 final).
Disse ansættelser overstiger antallet af observatører (40), der er fastsat i forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt.
Forenede sager C-368/20 og C-369/20, NW mod Landespolizeidirektion Steiermark, ECLI:EU:C:2022:298, præmis 64.
Kommissionens henstilling (EU) 2017/820 af 12. maj 2017 om forholdsmæssigt afpasset politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet. C/2017/3349, EUT L 122 af 13.5.2017, s. 79.
Se Domstolens dom i de forenede sager C-368/20 og C-369/20.
Se Europa-Kommissionen, Vi skal beskytte europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet, senest tilgået den 12. maj, tilgængelig her .
Se Europol, Criminal networks in EU ports: Risks and challenges for law enforcement. https://www.europol.europa.eu/cms/sites/default/files/documents/Europol_Joint-report_Criminal%20networks%20in%20EU%20ports_Public_version.pdf.
EU's rapport om narkotikamarkedet 2019, EMCDDA 2019.
Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2023) 56 af 13. januar 2023 om fastlæggelse af det årlige evalueringsprogram for 2023, jf. artikel 13, stk. 1, i Rådets forordning (EU) 2022/922 af 9. juni 2022 om indførelse og anvendelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne.
Kommissionen afsluttede 38 traktatbrudssager om manglende meddelelse mod medlemsstaterne. Den indbragte én medlemsstat for Domstolen for ikke at have gennemført direktivet og én medlemsstat for ikke at have gennemført gennemførelsesretsakten om mærkning. Kommissionen er i øjeblikket i færd med at vurdere, om den nationale lovgivning er i overensstemmelse med disse retsakter.
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/991 af 8. juni 2022 om ændring af forordning (EU) 2016/794 for så vidt angår Europols samarbejde med private parter, Europols behandling af personoplysninger til støtte for strafferetlige efterforskninger og Europols rolle inden for forskning og innovation (EUT L 169 af 27.6.2022, s. 1).
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA (COM(2021) 782 final).
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om elektronisk udveksling af data med henblik på politisamarbejde ("Prüm II"), om ændring af Rådets afgørelse 2008/615/RIA og 2008/616/RIA og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1726, 2019/817 og 2019/818 (COM(2021) 784 final).
Ud over foranstaltningerne vedrørende Schengenreglerne — en solid retlig ramme for foranstaltninger til støtte for operationelt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem politi og retsmyndigheder i straffesager samt foranstaltninger inden for visum- og tilbagesendelsespolitik — skal medlemsstaterne også samarbejde på områderne sikkerhed, politisamarbejde og retligt samarbejde samt migration og asyl.
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsamling og overførsel af forhåndsinformation om passagerer (API) med henblik på at forbedre og lette kontrollen ved de ydre grænser, om ændring af forordning (EU) 2019/817 og forordning (EU) 2018/1726 og om ophævelse af Rådets direktiv 2004/82/EF, COM(2022) 729 final og Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsamling og videregivelse af forhåndsinformation om passagerer med henblik på at forebygge, opdage, efterforske og retsforfølge terrorhandlinger og grov kriminalitet, og om ændring af forordning (EU) 2019/818 (COM(2022) 731 final).
Rådets henstilling (EU) 2022/915 af 9. juni 2022 om operationelt retshåndhævelsessamarbejde (EUT L 158 af 13.6.2022, s. 53).
I henhold til artikel 8, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1806 skal Kommissionen sikre en passende overvågning af den fortsatte opfyldelse af visumfritagelseskravene i de lande, hvis statsborgere er blevet indrømmet fritagelse fra visumpligt som følge af en vellykket afslutning af en visumliberaliseringsdialog. Med henblik herpå har Kommissionen siden 2017 vedtaget fem rapporter om mekanismen til suspension af visumfritagelsen, der dækker de visumfri lande på Vestbalkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien) og i det østlige partnerskab (Georgien, Moldova og Ukraine).
Artikel 8 i forordning (EU) 2018/1806.
EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 16.5.2023
COM(2023) 274 final
BILAG
til
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
Schengenstatusrapport 2023
BILAG 1
Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen: de vigtigste udviklinger og de næste skridt
Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen er den centrale garanti for et velfungerende Schengenområde, idet den giver mulighed for rettidig identifikation og afhjælpning af strategiske sårbarheder. Hold bestående af eksperter fra medlemsstaterne og Kommissionen, der støttes af EU-agenturer og -organer, evaluerer mindst en gang hvert syvende år alle medlemsstater og associerede Schengenlande, der anvender Schengenreglerne fuldt ud. Dette fungerer endvidere som rammen for kontrol af, om de nødvendige betingelser for anvendelsen af Schengenreglerne er opfyldt i de medlemsstater, for hvilke Rådet endnu ikke har truffet afgørelse om at anvende Schengenreglerne helt eller delvist, undtagen for de medlemsstater, hvis evaluering allerede var afsluttet, da den nye forordning om Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen (forordningen) 1 trådte i kraft.
I overensstemmelse med forordningens artikel 25 aflægger Kommissionen rapport om de evalueringer, der er foretaget i det foregående år, og de konklusioner, der er draget heraf, om, hvordan gruppen af eksperter fungerer, herunder om adgangen til eksperter fra medlemsstaterne og om status med hensyn til de afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet.
Evalueringsaktiviteter udført i 2022
I 2022 afsluttede Kommissionen den anden programmeringscyklus for Schengenevalueringerne med besøg i Spanien, Norge, Sverige, Island, Danmark og Portugal. Desuden blev der foretaget evalueringer af Grækenland, Italien, Malta, Luxembourg, Cypern, Belgien, Østrig, Frankrig og Nederlandene med hensyn til deres gennemførelse af den fælles visumpolitik 2 . Derudover har Luxembourg været genstand for en evaluering til vurdering af gennemførelsen af databeskyttelseskravene.
Disse medlemsstater har hver især taget imod evalueringshold, der har vurderet, om de ydre grænser forvaltes i overensstemmelse med de krævede standarder, og har evalueret foranstaltningerne inden for Schengenområdet, herunder den effektive gennemførelse af tilbagesendelsespolitikken, politisamarbejdet og Schengeninformationssystemet. Evalueringsaktiviteterne omfattede ligeledes foranstaltninger i tredjelande inden for rammerne af visumpolitikken. Der blev lagt særlig vægt på at kontrollere overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med anvendelsen af Schengenreglerne, herunder gennemførelsen af de gældende databeskyttelseskrav.
Under alle evalueringer i 2022 blev der taget fat på strategiske elementer på nationalt plan for at give evalueringsholdene en god forståelse af myndighedernes centrale organisation og strategi, herunder elementer som uddannelse og menneskelige ressourcer, risikoanalyse og beredskabsplanlægning med henblik på gennemførelsen af Schengenreglerne. Disse områder blev vurderet ved at aflægge besøg hos centrale myndigheder, herunder de nationale operationelle koordineringscentre, politihovedkvarterer, ministerier og SIRENE-kontorerne. Besøgene på strategisk plan blev gennemført sideløbende med besøg på operationelt plan, såsom ved vigtige grænseovergangssteder og i internationale lufthavne, på politistationer og tilbageholdelsescentre.
Der blev taget behørigt hensyn til resultaterne af andre overvågningsmekanismer, navnlig Frontex' sårbarhedsvurdering, i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af evalueringsaktiviteterne, hvorved der blev sikret en ajourført situationsbevidsthed.
Schengenevalueringerne i 2022 giver et samlet billede af gennemførelsen af Schengenreglerne i Schengenområdet på tværs af medlemsstaterne. Selv om gennemførelsen af Schengenreglerne generelt foregår på et højt niveau, blev der under evalueringerne i 2022 ved tre lejligheder konstateret alvorlige mangler. Afslutningen af handlingsplaner vedrørende alvorlige mangler 3 er en absolut prioritet for Schengenområdet. Størstedelen af de alvorlige mangler, der er blevet konstateret i løbet af det seneste år, er enten blevet afhjulpet eller ved at blive afhjulpet. Navnlig på området forvaltning af de ydre grænser afslørede evalueringen af Spanien, at kontrollen ved de fleste af de besøgte grænseovergangssteder var af ringe kvalitet og mangelfuld. Der er truffet hurtige afhjælpende foranstaltninger for at løse opkoblingsproblemer og andre tekniske problemer i forbindelse med grænsekontrolsystemerne, og Kommissionen vil foretage et nyt besøg i år for at vurdere fremskridtene. I Islands tilfælde blev der desuden konstateret alvorlige mangler inden for politisamarbejdet på grund af det islandske politis ineffektive eftersøgningskapacitet. Som følge heraf var politibetjentene ikke i stand til systematisk at opdage aktive indberetninger blandt Schengeninformationssystemets indberetninger. Umiddelbart efter underretningen tog de islandske myndigheder skridt til at løse dette problem. Der er også planlagt et kontrolbesøg i år. Endelig blev de alvorlige forsinkelser med at give eksterne tjenesteydere tilladelse til at indgive visumansøgninger i Nederlandene anset for at være en alvorlig mangel. De nederlandske myndigheder forpligtede sig til at behandle dette problem som en prioritet, og Kommissionen overvåger yderligere de afhjælpende foranstaltninger, der gennemføres.
På grundlag af resultaterne af evalueringerne er det desuden muligt at identificere problemstillinger, der er fælles for flere medlemsstater, og som kræver særlig opmærksomhed:
·Evalueringerne fra 2022 af forvaltningen af de ydre grænser viste en dårlig forvaltning af den integrerede europæiske grænseforvaltning i nogle medlemsstater og et begrænset samarbejde mellem myndighederne. Den generelt lave kvalitet af grænsekontrollen, navnlig ved søgrænserne, den dårlige overvågning af søgrænserne kombineret med en manglende sammenhæng i risikoanalysen og den spredte situationsbevidsthed i de fleste af de evaluerede medlemsstater i 2022 er fortsat de vigtigste spørgsmål, der giver anledning til bekymring.
·Evalueringerne viste, at der forekommer et øget engagement i at arbejde i retning af en mere effektiv tilbagesendelsespolitik sammenlignet med evalueringer foretaget i de foregående år. Der er dog endnu ikke tilstrækkeligt fokus på at forbedre de interne aspekter af tilbagesendelsen, og de tilgængelige værktøjer udnyttes ikke fuldt ud. Begrænsningerne i samarbejdet og manglen på effektive systemer til forvaltning af tilbagesendelsessager hæmmer i høj grad muligheden for at gennemføre tilbagesendelserne.
·De fleste medlemsstater overholdt i høj grad de relevante Schengenregler på området politisamarbejde, men et tilbagevendende problem var politienhedernes begrænsede eller manglende adgang til visuminformationssystemet med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. Mange medlemsstater havde ikke indført et system til sikring af en sådan adgang.
·Et gennemgående element i alle visumevalueringer i 2022 var de betydelige forsinkelser med hensyn til at give visumansøgere mulighed for at indgive deres ansøgninger og/eller behandle dem. Samarbejdet mellem medlemsstaternes konsulater og eksterne tjenesteydere og overvågningen blev ofte anset for ikke at være optimal.
·Evalueringerne af anvendelsen af Schengeninformationssystemet viste, at mange medlemsstater endnu ikke anvender fingeraftrykssøgefunktionen i tilstrækkelig grad. Visningen af alle tilgængelige data, herunder fotografier og fingeraftryk, i de nationale SIS-applikationer fungerer endnu ikke optimalt.
·Evalueringer af overholdelsen af databeskyttelseskravene i forbindelse med gennemførelsen af Schengenreglerne viste, at nogle medlemsstater endnu ikke har udstyret databeskyttelsesmyndighederne med tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til, at de kan udføre deres Schengenrelaterede opgaver, navnlig fordi databeskyttelsesmyndighederne ikke altid kan foretage de obligatoriske databeskyttelsesrevisioner.
I overensstemmelse med den styrkede Schengenevaluerings- og overvågningsmekanisme, der trådte i kraft i oktober 2022, arrangerede Kommissionen endvidere i februar 2023 det første kontrolbesøg i Belgien for at overvåge de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af handlingsplanen vedrørende evalueringen i 2020 på området forvaltning af de ydre grænser. Der blev konstateret fremskridt med hensyn til strategisk koordinering, og der arbejdes på at konsolidere den nationale koordinering og samarbejdet mellem myndighederne.
Der blev ikke aflagt uanmeldte besøg i 2022.
Schengenevalueringer: vejen frem
Efter ikrafttrædelsen af den nye forordning om Schengenevalueringer blev det nye flerårige evalueringsprogram for periodiske evalueringer, der skal gennemføres i 2023-2029, vedtaget. Finland, Litauen, Letland og Estland vil blive evalueret i 2023. Cypern vil også for første gang blive evalueret med hensyn til Schengeninformationssystemet efter Cyperns tilslutning til systemet i juli 2023. Der vil blive foretaget evalueringer af Irland på de tilbageværende politikområder, som landet har anmodet om at deltage i. I begyndelsen af 2024 vil Kroatien blive evalueret efter landets tiltrædelse.
Vedtagelsen af den fornyede mekanisme udløste endvidere den igangværende revision af vejledningen om Schengenevalueringer og standardspørgeskemaet om Schengen samt yderligere harmonisering af uddannelsesaktiviteter, der førte til en enkelt Schengenevalueringscertificering. Disse instrumenter er blevet opgraderet for at bringe dem i overensstemmelse med de nye principper og krav og give evalueringsholdene de nødvendige værktøjer til at foretage strategiske og omfattende vurderinger af medlemsstaterne.
Efter en høringsproces med medlemsstaterne og under hensyntagen til prioriteterne i denne meddelelse kan følgende tematiske evalueringer overvejes for 2024: i/ bedste praksis inden for retshåndhævelsessamarbejde med henblik på at imødegå de vigtigste kilder til og ruter for ulovlige skydevåben, ii/ bedste praksis for håndtering af fælles hindringer, der begrænser tilbagesendelsessystemets effektivitet og hastighed, iii/ løsninger til at overvinde risikoen for, at kriminelle går under radaren ved at skabe sikre ly for straffrihed online.
Ekspertgruppens arbejdsmåder
Efter vedtagelsen af den nye forordning om Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen oprettede Kommissionen 2023-gruppen af eksperter for at sikre deltagelse af et tilstrækkeligt antal erfarne eksperter på en hurtigere og mindre byrdefuld måde.
Alle medlemsstater udpegede mindst én ekspert for hvert politikområde, hvor de evalueres, medmindre udpegelsen i væsentlig grad ville påvirke udførelsen af nationale opgaver
4
. I alt blev der udpeget 570 nationale eksperter, hvoraf 514 blev udvalgt til 2023-gruppen under hensyntagen til de generelle og specifikke kriterier, der er fastsat i forordningen og i udpegelsesopfordringen til medlemsstaterne
5
.
Gruppen fungerer som den primære kilde til eksperter inden for de evaluerings- og overvågningsaktiviteter, der skal gennemføres i 2023. Der blev iværksat en yderligere indkaldelse af eksperter for at finde specifikke eksperter til den tematiske evaluering af narkotikahandel.
Oversigt over medlemsstaternes afhjælpende foranstaltninger
Efter evalueringsaktiviteten skal medlemsstaterne afhjælpe de konstaterede mangler og forelægge Rådet og Kommissionen en handlingsplan indeholdende de afhjælpende foranstaltninger, der skal gennemføres. Med offentliggørelsen af denne anden Schengenstatusrapport overføres overvågningen af medlemsstaternes afhjælpende foranstaltninger efter Schengenevalueringerne til onlineværktøjet KOEL-SCHEVAL. Ved at overgå fra papirbehandling sikres der et bedre overblik over status for gennemførelsen af anbefalinger og bedre overholdelse af rapporteringskravene i den nye forordning.
Siden iværksættelsen af de første Schengenevalueringer under Kommissionens koordinering i 2015 har evalueringsholdene været i stand til at afslutte mere end 50 handlingsplaner. Efter de seneste vurderinger af de opfølgningsrapporter, som medlemsstaterne har forelagt, afslutter Kommissionen hermed Portugals, Litauens, Maltas, Norges, Tjekkiets, Ungarns og Slovakiets handlingsplaner inden for den fælles visumpolitik, Estlands handlingsplaner på området grænser og tilbagesendelse samt den ungarske handlingsplan inden for forvaltning af de ydre grænser efter fuld gennemførelse af alle anbefalinger.
Desuden afslutter Kommissionen også alle handlingsplaner med anbefalinger fra evalueringer, der blev gennemført i 2015 og 2016 6 . Denne afslutning er imidlertid af teknisk karakter, da den vedrører handlingsplaner med endnu uafsluttede foranstaltninger fra tidligere evalueringer, mens der allerede er foretaget en ny evaluering for den pågældende medlemsstat på dette politikområde, og der er blevet udarbejdet nye anbefalinger. Disse foranstaltninger overføres til handlingsplanen knyttet til den nye evaluering for at undgå overlapning af rapporteringsforpligtelserne. I samme ånd vil alle gamle handlingsplaner, når medlemsstaterne har forelagt deres handlingsplaner vedrørende nylige evalueringer, blive teknisk afsluttet i forbindelse med gennemgangen af den nye handlingsplans tilstrækkelighed 7 .
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
2020 |
2021 |
2022 |
|
Afsluttet 8 |
26 |
30 |
17 |
9 |
5 |
0 |
0 |
0 |
Uafsluttet |
2 |
6 |
19 |
21 |
25 |
22 |
37 |
36 |
I alt |
28 |
36 |
36 |
30 |
30 |
22 |
37 |
36 |
Som det fremgår af ovenstående tabel, er der stadig et stort antal uafsluttede handlingsplaner (168 ud af 255). Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at Kommissionen generelt først kan afslutte handlingsplanerne, når alle anbefalinger er gennemført fuldt ud 9 . Status for de enkelte handlingsplaner viser, at der er gjort betydelige fremskridt, og at den samlede gennemførelsesgrad i vid udstrækning ligger på over 75 %. Prioriterede områder for forbedret gennemførelse omfatter grænsekontrol, grænseovervågning, Eurosur og tilbagesendelsessystemets effektivitet.
Oversigt over gennemførelsesgraden for SCHEVAL-anbefalinger efter politikområde
Rådets forordning (EU) 2022/922 af 9. juni 2022 om indførelse og anvendelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1053/2013.
De nævnte medlemsstater kunne ikke evalueres med hensyn til deres gennemførelse af den fælles visumpolitik i 2020 eller 2021 på samme måde som på de øvrige politikområder på grund af rejserestriktioner som følge af covid-19-pandemien.
Når der konstateres alvorlige mangler, foretager evalueringsholdet og Rådet en strengere kontrol af den evaluerede medlemsstat. Den skal rapportere hyppigere, og der vil blive foretaget et nyt besøg i staten for at identificere de fremskridt, der er gjort med hensyn til at afhjælpe manglerne.
I henhold til forordningens artikel 17, stk. 2, er medlemsstaterne "ikke forpligtet til at udpege eksperter på de områder, hvor de af objektive grunde ikke evalueres, eller hvis udpegelsen i ekstraordinære situationer vil påvirke udførelsen af nationale opgaver væsentligt. Hvis en medlemsstat påberåber sig sidstnævnte, meddeler den skriftligt Kommissionen begrundelsen og oplysninger om den ekstraordinære situation".
I henhold til artikel 15, stk. 1, i forordningen skal "eksperter fra medlemsstaterne, der deltager i evaluerings- og overvågningsaktiviteter, [...] have passende kvalifikationer, herunder en solid teoretisk viden og erfaring på de områder, som evaluerings- og overvågningsmekanismen dækker, samt et godt kendskab til evalueringsprincipper, -procedurer og -teknikker, og de skal være i stand til at kommunikere effektivt på et fælles sprog". I henhold til artikel 17, stk. 5, skal medlemsstaterne udpege eksperter, der opfylder disse betingelser.
Følgende handlingsplaner er genstand for en teknisk afslutning: Østrig — Schengeninformationssystemet og databeskyttelse (2015), Belgien — Schengeninformationssystemet (2015), Tyskland — tilbagesendelse (2015), Liechtenstein — tilbagesendelse og databeskyttelse (2015), Nederlandene — databeskyttelse (2015), Grækenland — tilbagesendelse, politisamarbejde, Schengeninformationssystemet (alle 2016), Frankrig — forvaltning af de ydre grænser, tilbagesendelse, Schengeninformationssystemet (alle 2016), Italien — forvaltning af de ydre grænser, tilbagesendelse, Schengeninformationssystemet (alle 2016), Luxembourg — Schengeninformationssystemet (2016) og Malta — forvaltning af de ydre grænser, tilbagesendelse, politisamarbejde og Schengeninformationssystemet (alle 2016). Handlingsplanen knyttet til evalueringen af Grækenland i 2016 på området forvaltning af de ydre grænser kunne ikke afsluttes på grund af det betydelige antal foranstaltninger, der endnu ikke er gennemført. Handlingsplanerne for databeskyttelse for Belgien, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Italien, Luxembourg og Malta (knyttet til evalueringerne i 2015 og 2016) kunne ikke afsluttes på grund af forsinkelser i vedtagelsen af evalueringsrapporterne eller anbefalingerne efter evalueringerne i 2020 og 2021.
Denne tekniske afslutning kan allerede nu meddeles for handlingsplanerne knyttet til evalueringerne i 2017 af Island, Norge og Sverige vedrørende Schengeninformationssystemet og Spanien på området den fælles visumpolitik efter de nye evalueringer i 2022.
Tabellen viser antallet af handlingsplaner, der stammer fra periodiske evalueringer, som Kommissionen har afsluttet, herunder dem, der blev afsluttet i Schengenstatusrapporten for 2023.
Bortset fra tekniske afslutninger, som beskrevet ovenfor. I dette tilfælde skal medlemsstaterne dog rapportere om de uafsluttede anbefalinger i den nye rapport.
EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 16.5.2023
COM(2023) 274 final
BILAG
til
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget
Schengenstatusrapport 2023
BILAG 2
Samling af bedste praksis som fastlagt inden for rammerne af Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen
Da Schengenområdet uden kontrol ved de indre grænser ("Schengenområdet") fortsat er en hjørnesten i den europæiske integration, er en effektiv gennemførelse af Schengenreglerne afgørende for at sikre en velfungerende bevægelighed for personer på tværs af grænserne, øge sikkerheden, samtidig med at de grundlæggende rettigheder respekteres, og fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne. Medlemsstaternes fastlæggelse af bedste praksis og innovative løsninger, som kan anvendes af andre, er kernen i den nye Schengenevaluerings- og overvågningsmekanisme. Formålet er at forbedre gennemførelsen af Schengenreglerne.
Denne samling dækker en lang række eksempler på bedste praksis og innovative løsninger med hensyn til forskellige aspekter af Schengenreglerne, herunder grænseforvaltning, tilbagesendelse, visumpolitik, retshåndhævelse, databeskyttelse og brug af IT-systemer som fastlagt i forbindelse med de Schengenevalueringer, der blev udført under gennemførelsen af det første (2015-2019) og andet (2020-2022) flerårige evalueringsprogram.
Samlingen af bedste praksis har til formål at give indsigt i innovative strategier, værktøjer og foranstaltninger, der kan støtte medlemsstaternes myndigheder med gennemførelsen af Schengenreglerne og hjælpe dem med at bygge videre på afprøvede tilgange og teknikker ved fremsættelsen af nye forslag og initiativer. Den ramme, der er fastlagt inden for den relevante arbejdsgruppe i Rådet for yderligere at fremme og tilskynde medlemsstaterne til at dele deres erfaringer, udveksle viden og lære af hinanden, skal endvidere styrkes med denne samling. Dette vil navnlig lette peerlæring og fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik på en bedre gennemførelse af Schengenstrukturen. Samlingen skal ikke erstatte eller gentage eksisterende bedste praksis som anført i de forskellige gældende henstillinger eller vejledninger fra Kommissionen eller Rådet, men skal fungere som supplement til disse.
Kommissionen har til hensigt hvert år at ajourføre samlingen for at indsamle viden om nye og innovative foranstaltninger, som evalueringsholdene har fundet frem til under det foregående års Schengenevalueringsaktiviteter.
Denne bedste praksis bør endvidere støtte en effektiv gennemførelse af den flerårige strategiske politik for den integrerede europæiske grænseforvaltning. Medlemsstaterne opfordres derfor til at anføre den relevante bedste praksis i deres nationale strategier for integreret grænseforvaltning under den integrerede europæiske grænseforvaltning.
Samlingen er af forklarende karakter og er ikke juridisk bindende. Den skal være en værdifuld ressource for politiske beslutningstagere, medarbejdere på retshåndhævelsesområdet og andre interessenter, der er involveret i at sikre et velfungerende og effektivt Schengenområde, men skal også understøtte mulige løsninger med hensyn til afhjælpende foranstaltninger til imødegåelse af fremtidige anbefalinger fra evalueringsholdene. Samlingen er del af årsrapporten, jf. artikel 25 i Rådets forordning (EU) 2022/922.
1.Forvaltning af de ydre grænser
Gennemførelse af integreret europæisk grænseforvaltning |
Styring af national integreret grænseforvaltning -På nationalt plan oprettes der et center, der samler syv myndigheder, herunder politiet, migrationsmyndigheden og toldmyndigheden. Hovedformålet med dette center er at udvikle modstrategier, tilvejebringe tidlige varslinger og udarbejde anbefalinger. Der er tale om en fast struktur, der er organiseret omkring midlertidige enheders arbejde, og som dækker en bred vifte af analyseprodukter, der både tjener taktisk beslutningstagning på lokalt plan og strategisk beslutningstagning på ministerplan. Centerets analyser sendes ud til alle grænsepolitienheder via politiets webplatform. [Tyskland, 2015] -Oprettelsen af et velfungerende og fast forvaltningssystem for den integrerede europæiske grænseforvaltning, der koordineres af en specifik forvaltningsstruktur og omfatter alle involverede nationale myndigheder, er afgørende for at kunne sikre en effektiv etablering, overvågning og gennemførelse af den integrerede europæiske grænseforvaltning i medlemsstaterne. Inddragelsen af Frontex-forbindelsesofficeren (som observatør) i det nationale forvaltningsorgan for integreret europæisk grænseforvaltning anses for at være gavnlig for informationsudvekslingen og det effektive samarbejde og for at sikre en forbindelse mellem det nationale og europæiske plan. [Tematisk evaluering af nationale strategier for integreret grænseforvaltning, 2020] |
Samarbejde mellem myndigheder -En tæt og effektiv formaliseret koordinering og samarbejde mellem de forskellige nationale myndigheder på centralt, regionalt og lokalt plan anses for at være afgørende for, at de integrerede grænseforvaltningssystemer kan fungere effektivt. Der indsættes grænsebevogtningsenheder i de pågældende tredjelandes territorialfarvande og på land for at sikre konstant fælles patruljering på vand og i luften fra medlemsstatens fartøjer og fly understøttet af elektroniske midler såsom det integrerede eksterne overvågningssystem (SIVE). [Tematisk evaluering af nationale strategier for integreret grænseforvaltning, 2020] |
Eftersøgning og redning -Den nationale strategi bør tage sigte på at integrere eftersøgnings- og redningsfunktionen i det nationale koncept for overvågning af søgrænser og skabe forbindelse til den EU-støtte på dette område, der ydes af de fælles Frontex-koordinerede maritime aktiviteter. Eftersøgnings- og redningsfunktionen bør indgå som en integreret del af det nationale system til overvågning af søgrænser med hensyn til planlægning og udvikling af overvågningskapaciteter. Det nationale eftersøgnings- og redningscenter kan udveksle de oplysninger, der indsamles af SAR World System, for at forbedre planlægningen af overvågningen. [Tematisk evaluering af nationale strategier for integreret grænseforvaltning, 2020] |
Kvalitetskontrolmekanisme -Indenrigsministeriet har oprettet en national evalueringsmekanisme for de ydre grænser, der tager udgangspunkt i de europæiske og nationale kvalitetskontrolmekanismer. Her samles anbefalingerne fra Schengenevalueringsmekanismen, Frontex' sårbarhedsvurdering og nationale evalueringsbesøg. Sidstnævnte omfatter en evaluering af Schengeninformationssystemet/SIRENE og problemer i forbindelse med politisamarbejdet. [Østrig, 2020] -Der bør systematisk gøres brug af den europæiske kvalitetskontrolmekanisme på grænseforvaltningen på nationalt plan og EU-plan, idet denne mekanisme dækker hele anvendelsesområdet for den integrerede europæiske grænseforvaltning. Den faste nationale kvalitetskontrolmekanisme omfatter en national evaluatorgruppe, som har deltaget i Frontex' uddannelseskurser for Schengenevaluatorer. [Tematisk evaluering af nationale strategier for integreret grænseforvaltning, 2020] |
National og europæisk situationsbevidsthed og system til tidlig varsling |
Samarbejde (situationsbevidsthed) -Gendarmeriet i to nabomedlemsstater har opbygget et meget godt bilateralt samarbejde inden for rammerne af et samarbejdsmemorandum. På grundlag af dette memorandum er det bl.a. muligt at gennemføre fælles patruljeringer til søs og på land og udveksle operationelt personale. Myndighederne i disse medlemsstater er også blevet enige om at integrere deres maritime overvågningssystemer og udveksle oplysninger om det maritime situationsbillede. [Portugal/Spanien, 2017] -Koordineringen mellem de nationale koordineringscentre i to nabomedlemsstater giver mulighed for et fælles situationsbillede, en effektiv udveksling af oplysninger, en styrket situationsbevidsthed ved de fælles grænser og en øget indsatskapacitet, da de to lande også udveksler oplysninger om aktivernes geografiske beliggenhed. [Portugal/Spanien, 2017] |
Grænsekontrol |
Landgrænser -Skifteholdslederen briefer de medarbejdere, der skal foretage den indledende grænsekontrol, inden de foretager ind- og udrejsekontrol af et indkommende højhastighedstog fra et land uden for Schengenområdet. Ved disse briefinger deltager toldrepræsentanter for at sikre en sammenhængende udveksling af oplysninger om ajourførte risikoprofiler samt andre relevante operationelle data. Et medlem af grænsebevogtningsholdet er blevet specifikt uddannet i efterretningsforvaltning. En effektiv grænsekontrol kræver en strategisk personalefordeling og hensigtsmæssig sprogbeherskelse alt efter passagersammensætningen. Der kræves avancerede passageroplysninger for alle tog og for passagerer og medarbejdere på disse tog. De udpegede grænsebetjente behandler de avancerede passageroplysninger, der er opført på passagerlisten, og som er forhåndstjekket i forhold til forhåndsudvalgte registre, og vurderer de anførte risici. Rejsedokumenter undersøges og kontrolleres visuelt og ved hjælp af passende teknisk udstyr. [Finland, 2018] |
Luftgrænser -En særlig enhed bestående af seks grænsebetjente overvåger private transport- og fritidsflyvninger, herunder med lette luftfartøjer og helikoptere, da den har adgang til rutesporing og flyvedata i realtid fra den militære radar. Enheden modtager alle flyveplaner, som efterfølgende analyseres. Er afgangs- eller ankomstlufthavnen ikke et grænseovergangssted, vil en politienhed blive underrettet, således at den kan gribe ind. I tilfælde af ulovlige landinger på flyvepladser, der ikke er beregnet til grænsepassage, pålægger myndighederne bøder. Der foretages regelmæssigt en risikovurdering af afvigende flyruter. [Belgien, 2020] |
Grænseovervågning |
-Grænsebetjentene understøttes af et operationelt system, der giver mulighed for direkte mobil søgning i de relevante databaser og operationel koordinering af grænseovervågningen. Systemet anvendes derudover til koordinering af patruljer, situationsbevidsthed, placering af patruljer og effektiv reaktionskapacitet. Det gør det endvidere muligt for det regionale koordineringscenter at danne sig et generelt operationelt billede, hvilket giver mulighed for rettidigt at vælge de rette interventionsmidler og kommunikationskanalen. Den interaktive grænseflade gør det muligt for grænsebetjentene og politipatruljerne, skifteholdslederne og det regionale koordineringscenter at vælge og sende en geografisk beliggenhed for et relevant sted direkte til de skærme, der er installeret i den enkelte patruljevogn og det enkelte fartøj. Det sikrer de grænsebetjente, der er ansvarlige for grænseovervågningen, en konstant og omfattende situationsbevidsthed, letter kommunikationen og styrker reaktionskapaciteten. [Estland, 2018] -Til overvågnings- og interventionsopgaver gør grænsebetjentene brug af ubemandede luftfartøjer (UAV). Alle de regionale enheder, der er ansvarlige for de ydre landgrænser, er koblet op til systemet, der består af tre platforme (ubemandede minimotorsvævefly), en jordstation (med fjernbetjening, skærme og antenner) og andet støtteudstyr. Platformene er udstyret med dag- og natkameraer og kan anvendes når som helst. Kameraerne leverer billeder af høj kvalitet i realtid enten til jordstationen eller andre tilkoblede modtagere. UAV-systemet kan styrke grænseovervågningskapaciteten, forbedre situationsbevidstheden og fremme reaktionskapaciteten. Efter registrering af et flyvende objekt underrettes det regionale koordineringscenter hurtigt, således at der kan gennemføres specifikke interventionsforanstaltninger. [Polen, 2019] |
Internationalt samarbejde -Etableringen af et multilateralt samarbejde og bilaterale aftaler med flere tredjelande gør det muligt at udveksle data i realtid om maritim overvågning og ved grænseovergangsstederne med henblik på kontrol på færger og andre grænserelaterede oplysninger. Myndighederne støtter aktivt opbygningen af nationale kapaciteter til grænsekontrol i tredjelande ved at donere aktiver. [Italien, 2021] -De nationale myndigheder styrer migrationsstrømmene og bekæmper grænseoverskridende kriminalitet uden for Schengenområdet ved at gennemføre et regionalt koncept for grænseovervågning. Det omfatter udsendelse af forbindelsesofficerer fra tredjelande til medlemsstaternes regionale koordineringscentre og omvendt. Dette skal lette det direkte samarbejde og udvekslingen af oplysninger. Der indsættes grænsebevogtningsenheder i tredjelandenes territorialfarvande og på land, hvilket sikrer en konstant fælles patruljering på vand og i luften. En eftersøgnings- og redningsmekanisme supplerer det regionale grænseovervågningssystem med fartøjer, der koordineres af den nationale eftersøgnings- og redningstjeneste. [Spanien, 2022] |
2.Visumpolitik
Ekstern tjenesteudbyder |
-Indførelse af finansielle sanktioner over for eksterne tjenesteudbydere i tilfælde af manglende overholdelse af kontrakten kombineret med øget overvågning af deres arbejde er en effektiv måde at få eksterne tjenesteudbydere til at overholde bestemmelserne i kontrakten og sikre en bedre gennemførelse på. [Østrig, 2022] |
Nationalt IT-system |
-I det nationale IT-visumsystem markeres hasteansøgninger (f.eks. i tilfælde, hvor en ansøger skal rejse meget kort tid efter indgivelsen af ansøgningen, såsom ved hospitalsindlæggelse af et nært familiemedlem) på vedvarende vis. Derfor er det nemt at identificere hasteansøgninger, og behandlingen af dem kan nemt prioriteres. [Malta, 2022] |
3.Tilbagesendelse
Tilbagesendelsessystemets effektivitet |
Tilbagesendelsesprocedurer -Praksis med hensyn til at træffe afgørelser om tilbagesendelse, udsendelse og indrejseforbud i ét trin mindsker den administrative byrde, samtidig med at de proceduremæssige rettigheder respekteres fuldt ud for de personer, der skal sendes tilbage. [Østrig, 2015] -Proceduren for meddelelse af "hensigten om at udstede et indrejseforbud", når der under udrejsekontrollen opdages et ulovligt ophold, som giver tredjelandsstatsborgeren mulighed for at gøre indsigelse, gør det muligt for myndighederne at udstede et indrejseforbud uden at afbryde tredjelandsstatsborgerens udrejse, samtidig med at tredjelandsstatsborgerens rettigheder respekteres. [Nederlandene, 2021] -Proceduren for systematisk kontrol af en tredjelandsstatsborgers opfyldelse af forpligtelsen til at vende tilbage inden for fristen for frivillig udrejse omfatter: ·kontrol af tredjelandsstatsborgerens udrejse via grænseovergangssteder i det statslige grænsepolitis informationssystem ·høring af nabomedlemsstaternes kompetente myndigheder om, hvorvidt tredjelandsstatsborgeren er udrejst via deres del af den ydre grænse ·i tilfælde af manglende resultater af ovennævnte kontrol: besøg af det statslige grænsepoliti på tredjelandsstatsborgerens sidst kendte adresse i medlemsstaten ·underretning af migrationsmyndigheden om resultaterne, som efterfølgende træffer passende foranstaltninger. [Litauen, 2018] |
Frivillig tilbagevenden -Ved at fremme programmer for støttet frivillig tilbagevenden i alle faser af asyl- og tilbagesendelsesprocedurerne sikres det, at tredjelandsstatsborgere fra den tidligste kontakt med de nationale myndigheder informeres fuldt ud om muligheden for frivilligt at vende tilbage. Denne praksis bidrager til det høje antal personer, der frivilligt vender tilbage, hvilket fremmer en mere værdig, sikker og omkostningseffektiv måde at sende tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold tilbage på. [Luxembourg, 2016] -Frivillig tilbagevenden er en prioritet for de nationale myndigheder i hele tilbagesendelsesprocessen. Der er en proaktiv tilgang til at motivere tredjelandsstatsborgere til frivillig udrejse i alle faser af proceduren, navnlig i tilbageholdelsescentre. Tilbageholdelsescentrene anses for at bidrage til at fremme frivillig tilbagevenden, idet sagsbehandlere og myndigheder aktivt motiverer tredjelandsstatsborgere til frivilligt at forlade landet og samtidig sørger for passende indkvartering og støtte. [Nederlandene, 2021] -Ved på et tidligt stadie at inddrage de personer, der skal sendes tilbage, i forbindelse med at fremme frivillig tilbagevenden/udrejse og muligheden for, at en person, der skal sendes tilbage, kan deltage i en ordning om frivillig tilbagevenden på et hvilket om helst tidspunkt af tilbagesendelsesprocessen, fremmes den frivillige tilbagevenden og reintegration som en integreret del af et fælles EU-system for tilbagesendelse i overensstemmelse med EU's strategi for frivillig tilbagevenden og reintegration. [Danmark, 2022] |
IT-system -Brug af moderne, skræddersyet teknisk udstyr såsom tablets, smartphones og andet bærbart udstyr med specifik software, der er programmeret til at lette politiets arbejde med at identificere tredjelandsstatsborgere, for hurtigt at kontrollere, om de tredjelandsstatsborgere, der er genstand for politikontrol, har ret til at opholde sig i medlemsstaten. [Schweiz, 2018] -Brug af avanceret teknologi, mobilt udstyr og omfattende databaser til let adgang og udveksling af oplysninger fremmer en effektiv tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere uden ret til ophold. [Nederlandene, 2021] -Det nationale IT-system til forvaltning af sager om tilbagesendelse, som blev udviklet i overensstemmelse med Frontex-modellen (RECAMAS), giver tilbagesendelsesrelaterede myndigheder et effektivt og integreret værktøj, der fremmer den effektive forvaltning af tilbagesendelsessager. [Italien, 2021] -Opkoblingen af det nationale forvaltningssystem for migrationssager til Frontex' applikation for tilbagesendelse (FAR) med charterfly gør det muligt for de nationale myndigheder at nå direkte ud til alle charteraktiviteter, der organiseres med støtte fra Frontex, og hjælpe dem med mere effektivt at tilrettelægge og deltage i tilbagesendelsesoperationer. [Østrig, 2020] |
Sikkerhedsforanstaltninger |
Procedure for tvangsmæssig tilbagesendelse -Der er indført procedurer, der sætter myndighederne i stand til at træffe en hurtig afgørelse om en fornyet asylansøgning, der indgives under udsendelsesprocessen, for at undgå at udsætte eller forsinke udsendelsen af en tredjelandsstatsborger, samtidig med at princippet om non-refoulement overholdes. [Nederlandene, 2015] |
Overvågning af tvangsmæssig tilbagesendelse -Der sikres en hensigtsmæssig overvågning gennem den nationale garants fulde uafhængighed, omfanget af dens indsats, uddannelsen af ledsagere ved tilbagesendelser i grundlæggende rettigheder og princippet om non-refoulement samt det regionale netværk af uddannede observatører ved tvangsmæssig tilbagesendelse, der opererer på hele området. [Italien, 2021] -Den regelmæssige offentliggørelse af rapporterne om overvågning af tvangsmæssig tilbagesendelse fra Ombudsmanden som tilvejebragt online, herunder på engelsk som en del af Ombudsmandens årsberetning, sikrer et yderligere lag af kontrol med udsendelsesprocessen, øger gennemsigtigheden heraf og støtter yderligere effektiviteten af mekanismen til overvågning af tvangsmæssig tilbagesendelse. [Tjekkiet, 2019] |
Uddannelse -Et omfattende uddannelsesprogram, der gennemføres af højt kvalificerede undervisere, kombineret med en etableret ramme for ledsagelse, der understøttes af et veletableret netværk af undervisere, sikrer høje standarder for udøvelsen af ledsageaktiviteter i overensstemmelse med Frontex' standarder. Uddannelsen er opdelt i en teoretisk og en praktisk del. Den teoretiske del fokuserer på tilbagesendelsesproceduren, de grundlæggende rettigheder, den retlige ramme, kommunikationen og den kulturelle bevidsthed samt medicinske aspekter. I den praktiske del bliver medarbejderne undervist i interventionsteknikker og tvangsmidler (første kontakt, briefing af luftfartøjschefer, ombordstigning, siddepladsanvisning, bevægelse om bord, uautoriserede bevægelser, forplejning, brug af toiletfaciliteter og overlevering). De praktiske øvelser gennemføres i en flymodel, som gør det muligt at undervise i realistiske omgivelser. [Portugal, 2022] |
Tilbageholdelse med henblik på udsendelse |
Tilbageholdelsescentre -Et legerum i registreringsfaciliteter for udlændinge sikrer passende og stimulerende omgivelser for børn. De lange åbningstider og muligheden for frit at benytte faciliteterne, tilstedeværelsen af en socialarbejder og den store mængde spil og aktiviteter, der er til rådighed, gør det attraktivt for børn at bruge stedet. [Litauen, 2018] -Familiecentre og specifikke psykiatriske faciliteter kan imødekomme de særlige behov hos sårbare tilbageholdte personer. Familiecenterets indretning, aktiviteter og medarbejdernes engagement giver mulighed for et forholdsvis normalt familieliv og giver familier og uledsagede mindreårige adgang til passende og stimulerende omgivelser. Den psykiatriske facilitet sikrer et tæt samarbejde mellem de relevante partnere for at imødekomme behovene hos sårbare personer med psykiske problemer i tilbagesendelsesprocessen, samtidig med at tilbagesendelsesprocedurernes effektivitet øges. [Nederlandene, 2021] -De udarbejdede protokoller og uddannelsen af personalet bidrager sammen med udformningen og ordningen til at afbøde stress og traumer blandt mindreårige i tilbagesendelsesprocessen og er i overensstemmelse med princippet om barnets tarv. [Norge, 2022] |
4.Politisamarbejde
Nationale strategier for retshåndhævelse |
-Hvert fjerde år fastsætter justits- og sikkerhedsministeren den nationale sikkerhedsdagsorden med nationale politiske mål for politiarbejdet. På regionalt plan omsætter de lokale myndigheder de nationale prioriteter til regionalpolitiske mål for politiet på den regionale sikkerhedsdagsorden. De retshåndhævende myndigheder indsamler og udveksler efterretninger og oplysninger til støtte for den nationale sikkerhedsdagsorden, de regionale sikkerhedsdagsordener og Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet (SOCTA). Styringsudvalg fra forskningsafdelingen har til opgave at koordinere og overvåge hele proceduren. Gennem en daglig operationel briefing underrettes de forskellige politienheder om de specifikke fokusområder inden for deres arbejdsområde. Briefingen er baseret på en national model og indeholder alle relevante oplysninger og efterretninger, der er tilgængelige på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan. Derudover udarbejdes der diverse trusselsvurderinger. De anvendes f.eks. som udgangspunkt for politikudformning inden for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og estimering af trusselsniveauer, der angiver sandsynligheden for et terrorangreb. Desuden foretager alle regionale efterretningstjenesters forsknings- og analyseafdelinger deres egne trussels- og sikkerhedsvurderinger. [Nederlandene, 2021] |
Organisation af det centrale kontaktpunkt for international informationsudveksling vedrørende retshåndhævelse |
Organisation, informationsudveksling -Der findes nationale systemer på tværs af alle retshåndhævende myndigheder, hvilket gør det muligt at søge i hinandens oplysninger. Dette begrænser forsinkelser og øger effektiviteten. Da alle retshåndhævende myndigheder desuden anvender det samme nationale system til at registrere sager, forhindrer det forskellige retshåndhævende myndigheder i at arbejde med de samme sager eller gå glip af muligheder for et mere sammenhængende arbejde. [Finland, 2018] -Med henblik på en bedre koordinering af det internationale politisamarbejde har politiet oprettet et netværk af kontaktpersoner for internationalt politisamarbejde. De sidder i alle regionale politihovedkvarterer og hovedstadens politihovedkontor. Kontaktpersonerne fungerer som bindeled mellem de lokale politibetjente og det centrale kontaktpunkt i hovedkvarteret for det nationale politi ved udførelsen af følgende opgaver: rådgivning om valget af kanal for politisamarbejde, hjælp til at udarbejde anmodninger om udveksling af oplysninger, oversættelse og overførsel af svarene til det lokale politi, bevidstgørelse af de lokale politibetjente omkring forskellige muligheder for international informationsudveksling. Kontaktpersonerne bidrager til en forbedret kvalitet og fremmer koordineringen af anmodninger om informationsudveksling. [Polen, 2019] -Den daglige udveksling af indberetninger af kriminelle hændelser fra det lokale til det regionale og statslige niveau fungerer godt. I praksis stilles der med jævne mellemrum en elektronisk rapport om hændelserne inden for de sidste 24 timer til rådighed for den lokale stationsledelse, det regionale niveau og statens centrale kriminalpolitienhed. Herved bliver det muligt for alle niveauer at træffe begrundede beslutninger. [Tyskland, 2020] -Systemet til koordinering af terrorbekæmpelsesaktiviteter samler alle efterretninger fra de forskellige politiorganisationer og institutioner med ansvar for forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme, voldelig radikalisme samt organiseret og grov kriminalitet. Systemet udgør et passende alternativ, der kombinerer informationsstyring med operationel koordinering i en situation, hvor de relevante nationale myndigheder ikke har adgang til hinandens databaser. [Spanien, 2022] |
Organisation -Det faste center for efterretninger om og analyse af kriminalitet på politi-, told- og grænsepolitiområdet (PCB) er en form for effektivt samarbejde og koordinering mellem de retshåndhævende myndigheder, der bl.a. producerer fælles analyse- og trusselsvurderingsprodukter. PCB kan således ses som en grundpille, der både støtter det politiske niveau, når det drejer sig om at træffe evidensbaserede beslutninger på grundlag af et fælles situationsbillede, og de regionale og lokale tjenester i deres efterforsknings- og efterretningsarbejde. [Finland, 2018] -Omfattende og intensivt samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder og de nationale skatte- og toldmyndigheder på både nationalt og regionalt plan. Fælles efterforskninger og operationer samt udveksling af oplysninger og data er almindelig praksis. [Ungarn, 2019] -Politisamarbejdscentre (PCC) råder over deres eget nye avancerede sagsstyringssystem (CMS), som er integreret i det nationale CMS-politisystem og har en indbygget funktion til generering af omfattende automatiserede statistikker om grænseoverskridende aktiviteter. [Ungarn, 2019] -Oprettelsen af centrale kontorer, der samler ressourcerne fra forskellige myndigheder og fokuserer på én type kriminalitet, fører til meget effektive operationelle resultater. [Frankrig, 2021] -En effektiv struktur til udarbejdelse af både den nationale trusselsvurdering og særlige trussels- og risikovurderinger. Den kombinerer centralt organiseret kvalitetskontrol med behovsanalyser på regionalt plan. Den tværfaglige enhed for strategisk analyse er ansvarlig for den strategiske kriminalitetsanalyse. Enheden består af et hold, der arbejder på nationalt plan, og feltgrupper i flere regioner. Kvalitetskontrollen opretholdes på centralt plan, hvilket også sikrer sammenhæng mellem de forskellige analyseprodukter. Enheden udarbejder den årlige nationale trusselsvurdering med fokus på organiserede kriminelle grupper. [Frankrig, 2021] -Afdelingen for internationalt samarbejde kombinerer operationel informationsudveksling med strategisk beslutningstagning på internationalt plan. Afdelingen omfatter det nationale centrale kontaktpunkt for international udveksling af retshåndhævelsesoplysninger. Her repræsenteres både nationale politistyrker, regionale politistyrker og toldmyndigheder. Begge relevante myndigheder råder over et netværk af eksperter i internationalt politisamarbejde, som bistår og rådgiver de strafferetlige efterretningsenheder på regionalt plan om anvendelsen af instrumenterne for internationalt politisamarbejde. De vigtigste retshåndhævende myndigheder uddanner regelmæssigt eksperter i internationalt politisamarbejde. Disse eksperter indgår i den pågældende regionale enhed og varetager denne rolle ud over deres daglige arbejde. Netværket bliver orienteret på et årligt møde, hvor f.eks. nationale forbindelsesofficerer i Europol indbydes som talere. Mellem disse møder sendes der viden om nye procedurer til netværket — enten via nyhedsbreve eller ad hoc-møder. Desuden modtager eksperterne inden deres deltagelse i myndighedens netværk en uges kapacitetsopbyggende uddannelse. Disse ekspertnetværk udgør en forholdsvis ukompliceret måde at formidle viden om internationalt politisamarbejde på regionalt plan på. [Spanien 2022] |
Informationsstyring — mobilapplikationer |
-Der anvendes mobile enheder for at give patruljeringsmedarbejdere adgang til relevante databaser via en mobilapplikation. Mobile enheder, der er både brugervenlige og kraftige, kan læse køretøjers nummerplader samt identitetsdokumenters maskinlæsbare område. Derudover er de udstyret med ansigtsgenkendelse (dvs. afsendelse af fotografier til en central database med henblik på ansigtsgenkendelse). [Ungarn, 2019] -Alle politibetjente med den relevante profil er udstyret med smartphones med direkte adgang til (inter-)nationale databaser og en sikker kommunikationsapplikation. De nationale politistyrker bruger en mobil løsning til at arbejde uden for kontoret. Via mobile enheder (tablets, smartphones og bærbare computere) kan alle operationelle politibetjente søge i (inter-)nationale databaser (såsom identitetsdokumenter, nummerplader og biometriske identifikatorer). Genstande såsom nummerplader, der scannes med smartphones, kontrolleres straks i den centrale database. [Nederlandene, 2021] |
Brug af Europols værktøjer til grænseoverskridende samarbejde og informationsudveksling |
-Data fra det nationale system for politiefterforskninger uploades automatisk til Europols informationssystem. Databasen over igangværende efterforskninger er koblet op til en automatisk dataindlæser i Europols informationssystem. Der indlæses nye oplysninger, eksisterende oplysninger forbedres, og gamle oplysninger fjernes dagligt. Denne proces er fuldstændig automatiseret. Den nationale Europolenhed håndterer hits mellem nationale og udenlandske efterforskninger, som allerede er tilgængelige i Europols informationssystem. [Nederlandene, 2021] |
|
Operationelt samarbejde med nabomedlemsstater -Trilaterale patruljeringer i tog i samarbejde med nabostaterne. [Østrig, 2015] -Medlemsstaterne udarbejder hver anden uge en fælles halvårlig rapport om kriminalitetsanalyser og en rapport om operationelle kriminalitetsanalyser. Derudover forberedes der en daglig briefing med oplysninger om forbrydelser begået i én medlemsstat, som deles med partnermedlemsstaterne. [Liechtenstein, 2015] -Der er indsat et fælles analysehold i en politikreds, der ligger i en grænseregion. Dette hold består af flere organer, som omfatter politi, toldmyndighed og grænsepoliti samt kriminalpoliti. Analyserne anvendes som grundlag for beslutninger vedrørende grænsekontrol, politiarbejde og toldspørgsmål. Det blev bemærket, at der blev gjort brug af analyserapporter til at orientere medarbejderne forud for fælles patruljeringer, herunder fastlæggelse af de dage, tidspunkter og steder, hvor sådanne patruljeringer skulle finde sted. For de havne, der er godkendt til ankomster fra lande uden for Schengenområdet, udarbejdes der månedlige rapporter om risikoanalyser. De anvendes som grundlag for de operationelle og administrative aspekter af grænsekontrollen. [Danmark, 2017] -Den administrative aftale om samarbejde mellem politimyndighederne i de nordiske lande indeholder bestemmelser om øget operationelt politisamarbejde mellem de nordiske politimyndigheder. Aftalen indeholder retningslinjer for udveksling af oplysninger (til forebyggelse, afsløring eller efterforskning af en strafbar handling), politiafhøringer i en af de andre parters jurisdiktion, anmodninger om udskrifter af strafferegistre og forkyndelse af stævninger, eftersøgning af en person i et andet nordisk land, fælles efterforskningshold, udlån af udstyr og transit i forbindelse med udlevering af udenlandske statsborgere. De nationale politibetjente kender de bestemmelser, som de i henhold til aftalen kan anvende. [Danmark, 2017; Finland, 2018] -For at sikre et effektivt grænseoverskridende samarbejde og ressourcedeling undertegnede nabomedlemsstaterne en aftale om fælles brug af hemmelige efterretningskilder til at udføre undercover-efterretningsoperationer gennem en fælles gruppe af politibetjente. [Litauen, 2018] -De bilaterale aftaler om politisamarbejde, der er indgået med to nabomedlemsstater, giver mulighed for at udveksle oplysninger om administrative overtrædelser, giver mulighed for overførsel og transit af personer gennem den anden stats område ved betjente tilhørende den anden kontraherende part, indeholder bestemmelser, i henhold til hvilke det traditionelle anvendelsesområde for forfølgelse og overvågning over grænserne udvides, og sikrer de samme politimæssige beføjelser som en national politibetjent, når den anden medlemsstats politibetjente udfører deres aktiviteter på deres respektive område. I aftalerne organiseres endvidere en lang række grænseoverskridende fælles politisamarbejdsinitiativer. [Tjekkiet, 2019] -Skærmen på det nationale datasystem blinker, når en operation påbegyndes, hvorved operatørerne straks underrettes om den nødvendige opfølgning. Der gives også adgang til direkte transmission. Geolokaliseringen af patruljevognene er også synlig i systemet. Både politisamarbejds- og toldcentrene og SPOC har direkte adgang hertil. [Tjekkiet, 2019] -I henhold til de gældende bilaterale aftaler med Schengennabolande kan der gennemføres grænseoverskridende forfølgelse på de respektive områder uden tidsbegrænsninger og territoriale begrænsninger og grænseoverskridende forfølgelse i forbindelse med andre lovovertrædelser end dem, der er nævnt i artikel 2 i Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne, f.eks. hvis personer undgår politi- eller grænsekontrol. De bilaterale aftaler går også videre end Schengenkonventionens bestemmelser ved at tillade grænseoverskridende forfølgelse på vand samt tillade, at den forfulgte pågribes af den udenlandske politibetjent, der udfører forfølgelsen. I henhold til aftalen kan forfølgelsen gennemføres over mere end én indre Schengengrænse. [Slovakiet, 2019, Ungarn, 2019] -Medlemsstaterne samarbejder med nabolandene om overvågning på tværs af grænserne i tilfælde af sporing af GPS-enheder på baggrund af internationale anmodninger. Alle nabolande råder over teknisk kompatible enheder, som sikrer en vellykket sporing af køretøjer uden brug af fysisk overvågning. Det centrale kontor koordinerer gennemførelsen af sådanne sager og fører omfattende statistikker. [Ungarn, 2019] -Fælles binationale brigader til bekæmpelse af ulovlig migration og smuglere udgør integrerede og faste internationale samarbejdsmekanismer, der gør det muligt for to nabolande at tilrettelægge kontroller på grundlag af fælles analyser af migrationsrisici. Disse "brigader" (eller "fælles enheder"), der består af et ligeligt antal betjente fra begge lande udvalgt på baggrund af deres tekniske og sproglige kompetencer, som er oprettet ved den fransk-tyske og fransk-italienske grænse, er enten underlagt Prümaftalerne eller en bilateral aftale. Ud over tilrettelæggelsen af fælles patruljeringer tilbyder de fælles brigader (eller fælles enheder) fælles uddannelse. Dette fælles brigadesystem letter udvekslingen af oplysninger mellem to nabolande og koordineringen af kontroloperationer og bør derfor fremmes og udvides til andre grænser, navnlig den fransk-spanske grænse. [Frankrig, 2021] |
Menneskelige ressourcer |
Forbindelsesofficerer -Inden for rammerne af den trilaterale politiaftale har medlemsstaten indvilliget i at stille alle sine forbindelsesofficerer i tredjelande til fælles disposition og fokusere på specifikke geografiske målområder. [Belgien, 2015] -I henhold til den nordiske politisamarbejdsaftale kan de nationale retshåndhævende myndigheder (politi, toldmyndighed og grænsepoliti) gøre brug af hele netværket af nordiske forbindelsesofficerer i hele verden. Medlemsstaterne kan endvidere gøre brug af andre medlemsstaters forbindelsesofficerer. Desuden styrkes samarbejdet mellem medlemsstatens politi gennem placeringen af officeren i én medlemsstats politienhed. [Finland, 2018] |
Uddannelse -Medlemsstaten har tilsluttet sig konceptet om fælles kurser for det nationale politi og politiet i nabolandene som et middel til at forbedre samarbejdet i grænseområderne. De fælles kurser og andre retshåndhævende agenturer med udenlandske modparter er eksempelvis resultatet af arbejdet i det bilaterale samarbejdsudvalg. Politi- og toldsamarbejdscenteret afholder også fælles kurser. [Tyskland, 2020; Spanien, 2022] |
Hjælp fra udenlandske politibetjente under arrangementer -I tilfælde af særlige begivenheder (f.eks. musikfestivaler, julemarkeder, sportsbegivenheder og fodboldkampe) gør politimyndighederne på grundlag af Rådets afgørelse 2008/615/JHA brug af hjælp fra udenlandske politibetjente. Under en stor festival får medlemsstatens politi hjælp fra uniformerede politibetjente fra andre EU-medlemsstater og særlige efterforskere inden for lommetyveri fra andre EU-medlemsstater. [Tyskland, 2020] |
5.Store informationssystemer
Schengeninformationssystemet (SIS)
Nationale anmodninger |
Indberetninger og forespørgsler -Hvis SIRENE-kontoret opretter, opdaterer eller sletter en indberetning ved hjælp af den nationale applikation, underrettes den indberettende/anmodende myndighed automatisk ved hjælp af en automatisk e-mailmeddelelse. Dette forenkler proceduren, mindsker arbejdsbyrden og forbedrer udvekslingen af oplysninger mellem de forskellige involverede myndigheder. [Ungarn, 2019] -Omfattende iværksættelse af de funktioner, der giver mulighed for søgninger på grundlag af fingeraftryk i det nationale automatiske fingeraftryksidentifikationssystem og SIS-systemet (AFIS). De fleste politistationer har adgang til denne funktion og fingeraftrykslæserne. [Tyskland, 2020] -Medlemsstaten modtager passageroplysninger fra alle flyvninger fra tredjelande, og Targeting Centre Borders indsamler oplysningerne, som behandles automatisk via det nationale system for forhåndsinformation om passagerer (API). API-systemet består af nationale databaser, "observationslister", profiler baseret på risikoanalyser, SIS og databasen over stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD). I tilfælde af et match har operatørerne adgang til flere databaser og anvender den nationale applikation til at verificere matchet og indhente flere oplysninger om indberetningen (fotografier, fingeraftryk, flere oplysninger om, hvad der skal gøres, osv.). I hittet oplyses identifikatorer, begrundelsen for anmodningen og foranstaltninger, der skal træffes. Mistænktes oplysninger og flyvedata sendes til den relevante lufthavn eller søhavn, som er ansvarlig for at pågribe den mistænkte. [Nederlandene, 2021] -Alle SIS-anmodninger giver en nem mulighed (en lille rød knap til højre under slutbrugerens navn) for at se oplysningerne om datakvalitetsadvarsler på SIS-indberetninger, der er oprettet af det enkelte kontor (efter kontorkode), hvilket kan være en nem måde at rette fejl i de nationale SIS-indberetninger på. [Italien, 2021] |
Indberetning af hit -Der er indført flere praksisser for at sikre automatisk meddelelse af et hit til SIRENE-kontoret. Dette gælder navnlig følgende: ·Visning af oplysninger på skærmen hos betjenten med ansvar for den efterfølgende kontrol vedrørende et hit, så snart det er registreret hos den oprindelige betjent. Grænsepolitiet på SIRENE-kontoret modtager også oplysninger om hittene via grænsepolitiapplikationen. [Polen, 2015] ·Når det nationale agentur for vejkøretøjer får et hit, modtager SIRENE-kontoret en automatisk e-mailmeddelelse. Dette gør det muligt for SIRENE-operatøren at verificere hittet og kontakte agenturet, hvis sidstnævnte ikke har taget initiativ hertil. [Luxembourg, 2016] ·Grænseapplikationen har en direkte "chat"-funktion med sagsbehandleren på SIRENE-kontoret, som giver mulighed for øjeblikkelig direkte kontakt med SIRENE-kontoret, hvis der sendes en intern formular til indberetning af hit. [Kroatien, 2018] ·Slutbrugerne kan sende en meddelelse om et hit til SIRENE direkte fra SIS-vinduet til behandling af indberetninger (automatisk generering af e-mail). [Litauen, 2018] ·Den nationale applikation giver slutbrugeren mulighed for at sende øjeblikkelige meddelelser (dvs. fra den indledende til efterfølgende kontrol) for at give yderligere oplysninger om hittet. [Finland, 2018] -I grænsekontrolapplikationen stilles der en struktureret indberetningsformular til rådighed for grænsekontrolbetjentene, der foretager den indledende kontrol. Formularen anvendes til at beskrive omstændighederne omkring hittet og til at sende disse oplysninger til efterfølgende kontrol. [Polen, 2019] -Alle slutbrugere har adgang til en standardiseret formular til indberetning af hit. Slutbrugerne kan tilgå denne formular direkte via de applikationer, der anvendes til at søge i SIS på statsniveau, eller via forbundspolitiets filbehandlingssystem. Formularen er interaktiv og kan nemt udfyldes ved hjælp af værdierne i rullemenuen. Den identificerer også fejlagtige oplysninger indtastet i fritekstfelterne. [Tyskland, 2020] -I lufthavnen har grænsepolitiet indført en effektiv opfølgningsprocedure for hit på indberetninger om diskret kontrol i samarbejde med toldbetjentene. Konstaterer grænsepolitiet, at en passager er genstand for en SIS-anmodning om diskret kontrol, vil det diskret meddele dette til toldbetjentene. [Frankrig, 2021] |
Mobile enheder -Den vigtige udrulning af mobile enheder har øget det samlede antal søgninger og hit i SIS. [Tjekkiet, 2019] -Brug af en mobil enhed, der kontrollerer rejsedokumenternes læsbare område, viser og lagrer data fra dokumenter og søger i nationale databaser og i SIS. Hvis søgesystemerne bryder sammen, kan de mobile enheder med dokumentlæsere bruges til at kontrollere SIS med henblik på passagerkontrol. [Ungarn, 2019] -Udbredelsen af mobile enheder, der er udstyret til at foretage søgninger i Schengeninformationssystemet, sikrer, at alle politibetjente nemt og hurtigt kan søge i systemet, uanset hvor de befinder sig. [Belgien, 2021] |
Oprettelse af indberetninger |
-Der er i forbindelse med SIRENE-workflowsystemet blevet oprettet en advarselsmeddelelse for at minde myndighederne om, at det er nødvendigt at indsætte biometriske identifikatorer, hvis de er tilgængelige, når der oprettes en indberetning i SIS. [Nederlandene, 2021] -Når der oprettes SIS-indberetninger via den nationale applikation, tilføjes der automatisk oplysninger fra tidligere registreringer. Der tilføjes fotografier, og identitetsoplysninger kan automatisk indsættes i den nye indberetning. [Frankrig, 2021] |
Nationale SIS- og IT-systemer |
-Der er adgang til et indberetningssystem, som straks kan give meddelelse om uregelmæssigheder. I tilfælde af uregelmæssigheder sender overvågningsværktøjet e-mails til systemadministratorerne. [Italien, 2016] -Sikkerhedsoperationscenteret overvåger sikkerheden på brugerniveau i hele politinetværket og registrerer uregelmæssigheder, der kan tyde på mulige angreb. Når sikkerhedsoperationscenteret registrerer en mistænkelig anvendelse, skal operationscenteret gribe ind for at kontrollere eventuelle uregelmæssigheder. Den aktive overvågning af "atypisk adfærd" fra slutbrugerne, der foretager forespørgsler, gør det muligt for dem at identificere tegn på ukorrekt anvendelse af Schengeninformationssystemet og forebygge eventuelle risici for datasikkerheden. [Nederlandene, 2021] |
SIRENE-kontoret |
SIRENE-procedurer -Anklagemyndigheden råder over en døgnbemandet afdeling med ansvar for henvisninger fra SIRENE-kontoret. [Danmark, 2017] -Inddragelse af SIRENE-medarbejdere i aktiviteter på stedet i forbindelse med store politioperationer. [Schweiz, 2018] -Der udstedes en attest til ofre for identitetsmisbrug i overensstemmelse med de nationale procedurer. [Danmark, 2022] -Der kan indlæses fingeraftryk fra Schengeninformationssystemet til det nationale automatiske fingeraftryksidentifikationssystem via SIRENE-workflowsystemet, hvorefter der automatisk sendes et svar om hit/intet hit. Denne proces indledes først, når der oprettes en sag i SIRENE-workflowsystemet. I overensstemmelse med lovgivningen indebærer processen ikke lagring af SIS-fingeraftryk i det nationale AFIS. [Irland, 2021] |
SIRENE-workflowsystem -Når der er et hit i en indberetning, der indeholder kaldenavne, misbrugte identiteter og/eller links, åbnes der et vindue i sagsstyringsapplikationerne, hvor de pågældende relevante oplysninger fremhæves. Denne meddelelse tager effektivt fat på et af de mest almindelige problemer i forbindelse med løsninger til gennemførelse af søgninger i de forskellige medlemsstater, nemlig det vanskelige ved at gøre disse oplysninger synlige for slutbrugeren. [Ungarn, 2019] -SIRENE-workflowsystemet kontrollerer automatisk alle indgående meddelelser fra alle internationale kanaler (herunder også SIRENE-formularer) med hensyn til foruddefinerede nøgleord. De personoplysninger, der indgår i formularerne, kontrolleres automatisk i de tilkoblede databaser. Positive resultater af en sådan kontrol markeres som "hot hits" for at angive, at disse formularer bør behandles som en prioritet. Takket være denne løsning kan SIRENE-kontoret effektivt håndtere indgående anmodninger uden efterslæb. [Liechtenstein, 2021] -Workflowsystemet omfatter mange nyttige funktioner, herunder muligheden for direkte meddelelser til slutbrugerne og omvendt, genvejstaster for de mest anvendte funktioner. [Irland, 2021] -Indkommende A- og M-formularer (der anvendes til udveksling af oplysninger om henholdsvis europæiske arrestordrer og udleveringsanmodninger og om diverse supplerende oplysninger, når der ikke er fastlagt nogen procedure) om personer behandles automatisk i SIRENE-sagsstyringssystemet, som automatisk overfører de modtagne formularer for indberetninger vedrørende terrorisme til Politiets Efterretningstjeneste. [Danmark, 2022] -SIRENE-formularerne, der oprettes af medarbejderne, er forhåndsudfyldt med indberetningsdata og har foruddefinerede tekster til rådighed, som kan tilføjes med et enkelt klik. De foruddefinerede tekster er skræddersyet til hver indberetningsformular og -type. [Slovakiet 2019] |
Uddannelse -Den nationale polititjeneste har i høj grad støttet udviklingen af veludformede e-læringsmoduler, der viste sig at være særligt effektive i forbindelse med pandemien, for at nå ud til næsten alle interesserede slutbrugere. Der blev også udviklet værktøjer til overvågning af uddannelsesmålgruppens fremskridt, og der blev indført genopfriskningskurser. Dette førte til et gennemsnitligt godt kendskab blandt slutbrugerne af Schengeninformationssystemet med hensyn til potentiale, funktioner og procedurer, der skal følges. [Irland, 2021] -SIRENE-operatørerne har adgang til en omfattende vejledning med interne procedurer for behandling af SIS-indberetninger. Først og fremmest kan denne vejledning tilgås direkte via SIRENE-sagsbehandlingsapplikationen. [Norge, 2017] |
6.Databeskyttelse
-Databeskyttelsesmyndighedens medarbejdere, der arbejder med anliggender vedrørende visuminformationssystemet (VIS) og Schengeninformationssystemet (SIS), modtager passende uddannelse, som er skræddersyet til hver enkelt person. [Nederlandene, 2021] -Et bredt uddannelseskoncept for den dataansvarlige for N.SIS og navnlig tilvejebringelse af e-læringsmoduler og den omfattende uddannelsesstrategi for nye medarbejdere. [Nederlandene, 2021] -Decentraliseret struktur for overvågning af beskyttelsen af personoplysninger, når de enkelte politienheder råder over kontaktpersoner for anliggender vedrørende beskyttelse af personoplysninger, mens to databeskyttelsesansvarlige står for det generelle tilsyn. [Nederlandene, 2021] -Den databeskyttelsesansvarlige under den dataansvarlige for N.SIS har fastlagt en omfattende politik for anmeldelse af brud på datasikkerheden, herunder procedurer, værktøjer og instrukser til medarbejdere. [Tyskland, 2020] -Svar til registrerede fra den myndighed, der forvalter N.SIS, findes på forskellige sprog. [Danmark, 2017] -De myndigheder, der forvalter N.SIS og N.VIS, accepterer anmodninger på andre sprog end medlemsstaternes sprog. [Litauen, 2018] -Ministeriet for europæiske og internationale anliggenders flerstrengede (generelle og omfattende) tilgang til revision af visumprocessen inden for rammerne af visuminformationssystemet. [Østrig, 2020] -Der er indført gode kurser i databeskyttelse for udstationerede medarbejdere i konsulære stillinger og kurser i databeskyttelse, som tilrettelægges i samarbejde med udenrigsministeriets databeskyttelsesansvarlige og databeskyttelsesmyndigheden. [Tjekkiet, 2019] -Den føderale databeskyttelsesmyndighed har udviklet værktøjer til gennemførelse af regelmæssigt tilsyn med de føderale myndigheder for Schengeninformationssystemet og visuminformationssystemet og har gennemført flere tilsynsaktiviteter. [Tyskland, 2020] -Omfattende aktiviteter, som den dataansvarlige for N.VIS udfører i forbindelse med tilsynet med konsulaterne og den eksterne tjenesteyder, herunder med hensyn til datasikkerhed og databeskyttelse. Navnlig har den dataansvarlige for N.VIS i de seneste år foretaget en række egenrevisioner. [Spanien 2017] |