I konsekvensanalysen gennemgås Kommissionens eksisterende instrumenter til støtte for gennemførelsen af strukturreformer. Konklusionen var, at ganske vist findes der visse instrumenter på EU-plan til støtte for gennemførelsen af strukturreformer, men de er utilstrækkelige til at tackle drivkræfterne bag den begrænsede og uensartede gennemførelse og fremme de nødvendige strukturelle og administrative reformer. Det europæiske semester er et effektivt 'blødt' lovgivningsredskab, der skitserer udfordringer og behov for reformer og holder styr på svarene fra medlemsstaterne på, hvordan de vil opfylde disse behov, men det europæiske semester som sådan har ingen håndhævelsesfunktion eller redskaber til at skabe reelle incitamenter til reformer. Budgettet til teknisk støtte gennem støtteprogrammet for strukturreformer er begrænset, og programmet udløber den 31. december 2020. De europæiske struktur- og investeringsfonde, som vil få betegnelsen "EU-fonde" under den nye forordning om fælles bestemmelser, finansierer gennemførelsen af nogle strukturreformer og tilskynder til visse reformer, navnlig gennem anvendelse af forhåndsbetingelser. Struktur- og investeringsfondenes mål og interventionslogik og de fremtidige "EU-fonde" vil dog fortsat være rettet mod investeringer snarere end reformer. Endelig er der i øjeblikket ikke nogen målrettet støtte til medlemsstater uden for euroområdet, som ønsker at tiltræde euroområdet, og som kunne fremskynde konvergensprocessen i disse medlemsstater. I et scenario med uændret politik vil disse instrumenter, som Kommissionen har til rådighed til at lette og fremme de nødvendige strukturelle og administrative reformer i EU's medlemsstater, vise sig at være utilstrækkelige.
Oprettelsen af et nyt reformstøtteprogram er den foretrukne løsning, eftersom den vil give mulighed for et bidrag til at løse problemet på en sammenhængende måde ved at styrke den nuværende tekniske støtte, der tilbydes gennem støtteprogrammet for strukturreformer, tilføje et målrettet instrument, der yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer, og tilføje et målrettet instrument til støtte for gennemførelsen af reformer i medlemsstater uden for euroområdet.
Den tekniske støtte vil bidrage til at styrke den administrative kapacitet i alle EU's medlemsstater, mens yderligere finansielle incitamenter vil bidrage til at skabe yderligere incitamenter til reformer. Desuden vil en særlig konvergensfacilitet målrettet finansiel og teknisk støtte til medlemsstater, der tilstræber at indføre euroen, bidrage til forberedelse af vellykket deltagelse i euroområdet, øge robustheden og skabe større konvergens i Den Økonomiske og Monetære Union.
DET NYE PROGRAMS STRUKTUR
Reformstøtteprogrammet vil få et samlet budget på 25 mia. EUR, og anvendelse af programmet vil være helt frivillig. Programmet vil yde finansiel og teknisk støtte til prioriterede reformer på nationalt plan. Det vil indeholde følgende instrumenter:
·Instrument til gennemførelse af reformer, der vil give finansiel støtte i alle medlemsstater til centrale reformer, der er kortlagt som led i det europæiske semester
·Det skræddersyede instrument for teknisk støtte til medlemsstaterne (en udvidelse af det nuværende støtteprogram for strukturreformer), på deres anmodning, der har til formål at styrke medlemsstaternes administrative kapacitet i forbindelse med forberedelse, udformning og gennemførelse af vækstfremmende reformer og
·Konvergensfaciliteten, der skal yde målrettet finansiel og teknisk støtte til medlemsstater, der tilstræber at indføre euroen.
Passende sikkerhedsforanstaltninger i udformningen af instrumentet til gennemførelse af reformer, f.eks. betaling ved afslutningen af gennemførelsen af medlemsstaternes reformtilsagn, udpegelse af reformer som led i det europæiske semester, drøftelse af reformtilsagn i Udvalget for Økonomisk Politik (hvis relevant i samråd med relevante traktatbaserede udvalgs) eller suspension og annullation af betaling i tilfælde af ufuldstændig eller ufærdig gennnemførelse af reformtilsagn, vil sikre, at de moralske risici er begrænsede.
|
Der foreligger dokumentation, der støtter øget teknisk støtte via støtteprogrammet for strukturreformer, som blev vedtaget i 2017, og forud for hvilket der havde været taskforcen for Grækenland og gruppen vedrørende støtte til Cypern, som begge var ad-hoc-strukturer, der blev integreret i Strukturreformtjenesten. Siden støtteprogrammet for strukturreformer trådte i kraft, har medlemsstaterne i meget høj grad udnyttet programmet, idet anmodningerne om støtte i væsentlig grad har oversteget de midler, der er tilgængelige i forbindelse for programmets årlige cyklusser. Ud over overtegning for de beløb, der er til rådighed under støtteprogrammet for strukturreformer, og på grundlag af feedback fra medlemsstaterne og de indledende bemærkninger fra den indledende gennemførelse af støtteprogrammets projekter i marken synes støtteprogrammet for strukturreformer at udfylde et hul i gennemførelsen af strukturreformer ved at støtte medlemsstaterne i forskellige faser af reformprocessen. Medlemsstaterne sætter pris på den frivillige karakter af programmet, det forhold at støtte ydes hurtigt uden medfinansiering fra nationale budgetter og med forholdsvis lette administrative byrder, og på udveksling af ekspertise med andre medlemsstater eller eksperter. Støtteprogrammet for strukturreformer bidrager i høj grad til gennemførelsen strategiske EU-prioriteter, udvikling og gennemførelse af løsninger på grænseoverskridende problemer og EU-omfattende udfordringer. I nogle tilfælde har støtten også muliggjort mobilisering af finansiering fra andre EU-programmer, f.eks. ved at bidrage til bedre at forberede projekter under ESI-fondene, eller til at integrere – gennem disse projekter – aspekter, der ikke er omfattet af ESI-fondene.
Da instrumentet til gennemførelse af reformer er et nyt instrument, indsamlede Kommissionen idéer om udformningen af det fremtidige instrument fra en række tekniske workshopper i hver af EU's medlemsstater. De fleste medlemsstater anerkendte behovet for at tage fat på strukturreformer og bød det nye værktøj, der skal skabe incitamenter til reformer, velkommen. Samtidig understregede de behovet for at give medlemsstaterne større ejerskab til gennemførelsen af reformerne. Der er blevet taget hensyn til input fra medlemsstaterne indsamlet under workshopperne ved udformningen af instrumentet til gennemførelse af reformer, med hensyn til adgangen til programmet for alle EU's medlemsstater, koordineringen med ESI-fondene, tildelingen af midler til alle medlemsstaterne, beskyttelse mod moralske risici og forbindelsen til det europæiske semester.
|
Virkningerne af programmet afhænger af de reformer, som medlemsstaterne foreslår og gennemfører i forbindelse med instrumentet til gennemførelse af reformer, eller af den type af teknisk støtte de anmoder om og gør brug af inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte. Generelt forventes programmet at bidrage til at forbedre den lave, uensartede gennemførelse af reformer og bygge bro mellem behovet for og vilje til at gennemføre strukturreformer, idet der fokuseres på de reformer, der fremmer samhørighed og konkurrenceevne, øger produktiviteten, fremmer vækst og beskæftigelse og forbedrer Unionens økonomier. Det forventes derfor at få en positiv indflydelse på den økonomiske vækst, beskæftigelse, bæredygtig udvikling og robustheden af medlemsstaternes økonomier inden for euroområdet og i Unionen.
|
Støtteprogrammet skaber komplementaritet og synergier med andre EU-programmer, navnlig ved at supplere de politiske retningslinjer inden for rammerne af det europæiske semester og ved at hjælpe med at fremme brugen af ESI-fondene.
ESI-fondene har til formål at yde finansiering til investeringer, der er nødvendige for at nå målene for de europæiske struktur- og investeringsfonde, mens det fremtidige instrument til gennemførelse af reformer vil tage sigte på at fremme strukturreformer og derved forbedre rammebetingelserne for investeringer. Virkningen af investeringerne kan i høj grad styrkes ved at skabe de rette rammebetingelser. Samtidig kan investeringer under ESI-fondene være til støtte for bestemte reformer. ESI-fondene og reformstøtteprogrammet vil derfor være gensidigt forstærkende.
For at sikre, at de foranstaltninger, der foreslås gennemført under programmet, supplerer og ikke overlapper andre EU-programmer og EU-fonde (de fremtidige EU-fonde), sikres der samordning af alle tre instrumenter gennem Kommissionens interne arbejdsordninger.
|