This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0812
Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Research and Training Programme of the European Atomic Energy Community (2014-2018) complementing the Horizon 2020 – The Framework Programme for Research and Innovation
Forslag til RÅDETS FORORDNING om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation
Forslag til RÅDETS FORORDNING om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation
/* KOM/2011/0812 endelig - 2011/0400 (NLE) */
Forslag til RÅDETS FORORDNING om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation /* KOM/2011/0812 endelig - 2011/0400 (NLE) */
BEGRUNDELSE 1.
BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET Forslaget til Euratoms rammeprogram for
forskning og uddannelse på det nukleare område (2014-2018) (i det følgende
benævnt "Euratomprogrammet") vedrører forskningsaktiviteter inden for
kerneenergi (fusion og fission) og strålingsbeskyttelse. Forslaget er en
integreret del af Horisont 2020 – rammeprogrammet for forskning og innovation.
I rammeprogrammet fastlægges det samlede budget for direkte og indirekte
aktioner, der opstilles mål for FoU-aktiviteterne, og der angives instrumenter
til støtte for disse mål. Forslaget har form af en enkelt forordning,
der omhandler alle relevante aspekter for gennemførelsen af
forskningsaktiviteter inden for ovennævnte områder, og fastsætter de
videnskabelige og teknologiske mål samt fastlægger relevante regler for
deltagelsen af forskningsorganisationer, universiteter og industrien. Det
omfatter forsknings- og udviklingsprogrammet for fusionsenergi,
forskningsaktiviteter inden for fission og strålingsbeskyttelse og Det Fælles
Forskningscenters direkte aktioner inden for nuklear sikkerhed. Forslaget vil derfor sikre fortsat
EU-finansieret forskning og uddannelse på det nukleare område i 2014-18 og
derved bevare de virkningsfulde og effektive programmer, som på nuværende
tidspunkt igangsætter og samordner aktiviteter i medlemsstaterne med henblik på
at maksimere merværdien i EU. Ved at støtte ovennævnte prioriterede områder
vil Euratomprogrammet (2014-2018) bidrage til de tre strategiske målsætninger,
der er fastsat i Horisont 2020-rammeprogrammet for forskning og innovation,
nemlig: videnskabelig topkvalitet, industrielt lederskab og samfundsmæssige
udfordringer. . I overensstemmelse hermed fastholdes relevante
forbindelser og grænseflader mellem Euratomprogrammet og Horisont 2020-rammeprogrammet. Det foreslåede
Euratomprogram er nært forbundet med målsætningerne for Europa 2020- og Energi
2020-strategierne. Programmet bidrager til flagskibsinitiativet
"Innovation i EU" ved at støtte prækommerciel forskning og forskning
af relevans for den politiske beslutningsproces og ved at lette
teknologioverførslen mellem den akademiske verden og erhvervslivet. Ved at
rette fokus på uddannelse i alle aktiviteter, fremme konkurrenceevnen i den
nuværende kerneindustri og oprette en ny sektor af højteknologisk industri
inden for navnlig fusionsenergi vil Euratomprogrammet skabe vækst og nye job på
en lang række områder. Euratomtraktaten begrænser varigheden af
forskningsprogrammer på det nukleare område til fem år[1]. Den foreslåede retsakt udløber
derfor ved udgangen af 2018. ITER er omhandlet i en separat afgørelse, da
finansieringen af dette projekt ligger uden for den flerårige finansielle ramme
i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Et budget for Europa
2020" (KOM(2011) 500 af 29.6.2011). Euratomprogrammet (2014-2018) gennemføres via
en enkelt forordning, som fastsætter alle de nødvendige bestemmelser for
gennemførelsen af nukleare forskningsaktiviteter. Denne nye tilgang står i
modsætning til tidligere programmeringsperioder, hvor indholdet af den
nuværende forordning var dækket af fire forskellige retsakter (afgørelsen om
rammeprogrammet, beslutningen om særprogrammet til gennemførelse af indirekte
aktioner og beslutning om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters
gennemførelse af direkte aktioner samt en forordning om regler for
virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i
foranstaltninger og for formidling af forskningsresultater). Forordningen imødekommer ligeledes
målsætningen om forenkling ved at henvise til samme deltagergarantifond som
Horisont 2020-rammeprogrammet. I Euratomprogrammet (2014-2018) fremsættes der
endvidere en større forenkling af finansieringsreglerne og en revideret
kontrolstrategi, hvorved den overordnede målsætning om forenkling støttes. 2.
RESULT ATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE
PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Euratomprogrammet er udarbejdet med fuld
inddragelse af de svar, der blev modtaget under den omfattende offentlige
høring baseret på grønbogen "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles
strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation"[2]. Yderligere høringer, som
omhandlede både nukleare og ikke-nukleare spørgsmål, var tilrettelagt med det
formål at drøfte energiudfordringen i det fremtidige forskningsprogram med
myndighedsrepræsentanter og en lang række interessenter fra erhvervslivet, den
akademiske verden og civilsamfundet. Kommissionen har også inddraget
resultaterne af de forhandlinger, der er gennemført i Rådet, Europa-Parlamentet
og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om forslaget til rammeprogrammet
for Euratom (2012-2013). Forslaget er endvidere baseret på en
tilbundsgående konsekvensanalyse, der omhandler interessenthøringer samt
interne og eksterne evalueringer. I henhold til denne analyse kan udfordringerne
i forbindelse med nuklear sikkerhed og aftagende nuklear ekspertise i Europa
tackles effektivt ved at udnytte synergivirkningerne mellem medlemsstaternes og
den private sektors forskningsaktiviteter og mellem videnskabelige områder og
teknologiske sektorer. En indsats på EU-plan kan styrke rammeprogrammet for
forskning og innovation på det nukleare område og koordinere medlemsstaternes
forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde, fastholde en
kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst
muligt. Et program på EU-plan kan endvidere omfatte det langsigtede FoU-program
med høj risiko inden for fusionsenergi, idet risikoen deles, og der opnås en
rækkevidde og stordriftsfordele, der ellers ikke ville være mulige. 3.
JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Retsgrundlaget for dette rammeprogram er
artikel 7 i Euratomtraktaten. 4.
VIRKNINGER FOR BUDGETTET Budgettet for forslaget er opstillet i løbende
priser. I finansieringsoversigten til dette forslag gøres der rede for de budgetmæssige
konsekvenser og de nødvendige personale- og administrationsressourcer. 2011/0400 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om forsknings- og uddannelsesprogrammet for
Det Europæiske Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont
2020 – rammeprogram for forskning og innovation RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning
til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det
følgende benævnt "Euratomtraktaten"), særlig artikel 7, stk. 1, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra
Europa-Parlamentet[3], under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[4]
og ud fra følgende betragtninger: (1)
Et af Det Europæiske Atomenergifællesskabs (i det
følgende benævnt "Fællesskabet") mål er at bidrage til højnelse af
levestandarden i medlemsstaterne ved bl.a. at fremme og støtte nuklear
forskning i medlemsstaterne og supplere den ved at gennemføre et forsknings- og
uddannelsesprogram inden for rammerne af Euratom. (2)
Nuklear forskning kan bidrage til social og
økonomisk velstand og miljømæssig bæredygtighed ved at forbedre den nukleare
sikkerhed og strålingsbeskyttelsen. Lige så vigtig er den nukleare forsknings
bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og
effektiv måde. (3)
Ved at støtte nuklear forskning vil Fællesskabets
forsknings- og uddannelsesprogram (i det følgende benævnt
"Euratomprogrammet") bidrage til opfyldelsen af målsætningerne i
rammeprogrammet for forskning og innovation "Horisont 2020" oprettet
ved forordning (EU) XX/XXXX af [….][5]
(i det følgende benævnt "Horisont 2020-rammeprogrammet") og støtte
gennemførelsen af Europa 2020-strategien og realiseringen og gennemførelsen af
det europæiske forskningsrum. (4)
Uanset den potentielle indvirkning af kerneenergi
på energiforsyningen og den økonomiske udvikling kan alvorlige nukleare ulykker
bringe menneskeliv i fare. Der skal være størst muligt fokus på nuklear
sikkerhed og sikringsaspekter, så vidt det er relevant, i Euratoms forsknings-
og uddannelsesprogram. (5)
Eftersom alle medlemsstater har nukleare anlæg
eller bruger radioaktive materialer, særlig til medicinske formål, anerkender
Rådet i sine konklusioner af 2. december 2008[6]
det fortsatte behov for ekspertise på det nukleare område, navnlig gennem
tilstrækkelig forskningstilknyttet uddannelse, som koordineres på
fællesskabsplan. (6)
Ved at undertegne aftalen om oprettelse af Den
Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER, der skal forestå den fælles
gennemførelse af ITER-projektet[7],
har Fællesskabet forpligtet sig til at deltage i ITER's opførelse og dens
fremtidige udnyttelse. Fællesskabets bidrag forvaltes gennem "det
europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling" (i det
følgende benævnt Energi fra Fusion), som er oprettet ved Rådets beslutning af
27. marts 2007[8].
Aktiviteterne i Energi fra Fusion, herunder ITER, reguleres ved en separat
retsakt. (7)
For at fusion kan blive en pålidelig mulighed for
kommerciel energiproduktion, skal opførelsen og idriftsættelsen af ITER for det
første gennemføres til tiden. Dernæst skal der udformes en ambitiøs, men
realistisk køreplan hen imod elektricitetsproduktion inden 2050. For at opfylde
disse mål må det europæiske fusionsprogram omlægges. Der bør lægges stærkere
vægt på aktiviteter til støtte for ITER. En sådan rationalisering bør
gennemføres uden at bringe Europas førerposition i fusionsforskersamfundet i
fare. (8)
Det Fælles Forskningscenter (JRC) bør fortsat yde
uafhængig, kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til udformning,
udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker, navnlig på
området for forskning og uddannelse i nuklear sikkerhed og sikring. (9)
Det Fælles Forskningscenter bør vedblive med at
generere ekstra ressourcer ved hjælp af konkurrencebaserede aktiviteter, bl.a.
ved at deltage i de indirekte aktioner under Euratomprogrammet, arbejde for
tredjepart og i mindre omfang udnyttelse af intellektuel ejendomsret. (10)
Den enkelte medlemsstat afgør, om den vil anvende
kerneenergi, men det er EU's opgave i alle medlemsstaters interesse at udvikle
en ramme til støtte for en fælles avanceret forskning, videndannelse og
erfaringsopbygning inden for nukleare fissionsteknologier med særlig vægt på
sikkerhed, strålingsbeskyttelse og ikke-spredning. Dette forudsætter uafhængig
videnskabelig dokumentation, hvortil JRC kan yde et væsentligt bidrag. Dette
anerkendes i Kommissions meddelelse "Europa 2020-flagskibsinitiativ –
Innovation i EU"[9],
hvor Kommissionen giver udtryk for, at den agter at styrke den videnskabelige
dokumentation til brug for den politiske beslutningsproces gennem JRC. JRC
agter at tage denne udfordring op ved at målrette forskningen i nuklear
sikkerhed og sikring mod EU's politiske prioriteter. (11)
Med det formål at uddybe forbindelserne mellem
videnskab og samfund og forstærke den offentlige tillid til videnskab bør
Euratomprogrammet tilskynde til informeret inddragelse af borgere og
civilsamfundet i forsknings- og innovationsforhold ved at fremme
naturvidenskabelig uddannelse, ved at gøre videnskabelig viden lettere
tilgængelig, ved at udvikle ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener,
som imødegår borgernes og civilsamfundets bekymringer og forventninger, og ved
at støtte deres deltagelse i aktiviteter under Euratomprogrammet. (12)
Gennemførelsen af Euratomprogrammet bør imødekomme
nye muligheder og behov, der opstår inden for videnskab og teknologi,
erhvervsliv, politikker og samfundet. Dagsordenerne bør som sådan fastlægges i
tæt samarbejde med interessenter fra alle berørte sektorer, og der bør sikres
tilstrækkelig fleksibilitet i forbindelse med ny udvikling. Ekstern rådgivning
bør indhentes løbende under Euratomprogrammet, bl.a. ved hjælp af relevante
strukturer, som f.eks. europæiske teknologiplatforme. (13)
Euratomprogrammet bør medvirke til at styrke
forskererhvervets tiltrækningskraft i EU. Der bør rettes tilstrækkeligt fokus
mod det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af
forskere[10]
samt andre relevante referencerammer, der er defineret inden for rammerne af det
europæiske forskningsrum, samtidig med at deres frivillige karakter
respekteres. (14)
De aktiviteter, der udvikles under
Euratomprogrammet, bør søge at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder inden
for forskning og innovation ved navnlig at tage fat om de bagvedliggende
årsager til skæv kønsfordeling, ved at udnytte både kvindelige og mandlige
forskeres potentiale fuldt ud og ved at integrere kønsdimensionen i
projektindholdet med henblik på at forbedre kvaliteten af forskning og
stimulere innovation. Aktiviteterne bør også være målrettet mod gennemførelsen
af principperne vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder, jf. artikel 2
og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). (15)
Forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes
af Euratomprogrammet, bør respektere grundlæggende etiske principper. Der bør
tages hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for
Naturvidenskab og Ny Teknologi. Forskningsaktiviteterne bør også tage hensyn
til artikel 13 i TEUF og mindske anvendelsen af dyr til forskning og forsøg med
henblik på i sidste instans at erstatte anvendelsen af dyr med andre metoder.
Alle aktiviteter bør gennemføres på en måde, som sikrer et højt beskyttelsesniveau
for menneskers sundhed. (16)
Der bør også opnås større effekt ved at kombinere
Euratomprogrammet og midler fra den private sektor med offentlig-private
partnerskaber på centrale områder, hvor forskning og innovation kan medvirke
til realisering af EU's mere overordnede mål for konkurrenceevnen. Der bør
lægges særlig vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder. (17)
Euratomprogrammet bør fremme samarbejde, navnlig på
sikkerhedsområdet, med tredjelande på grundlag af fælles interesse og gensidigt
udbytte. (18)
For at opretholde lige konkurrencevilkår for alle
virksomheder på det indre marked bør støtten under Euratomprogrammet ydes i
overensstemmelse med statsstøttereglerne, så det sikres, at de offentlige
udgifter virker efter hensigten og markedsforvridning undgås, f.eks.
fortrængning af private investeringer, opbygning af ineffektive
markedsstrukturer eller videreførelse af ineffektive virksomheder. (19)
Behovet for en ny tilgang til kontrol og
risikoforvaltning i EU's støtte til forskning blev anerkendt af Rådet den 4.
februar 2011, som opfordrede til en ny balance mellem tillid og kontrol og
mellem risikovillighed og risikominimering. Europa-Parlamentet opfordrede i sin
beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af
forskningsrammeprogrammerne[11]
til en pragmatisk ændring i retning af administrativ og finansiel forenkling og
erklærede, at forvaltningen af europæisk forskningsstøtte budre være mere
tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne. (20)
EU's finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp
af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen og herunder
forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af
tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald
sanktioner. En revideret kontrolstrategi, hvor vægten forskydes fra minimering
af fejlprocenten til risikobaseret kontrol og afsløring af svig, bør mindske
kontrolbyrden for deltagerne. (21)
Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk
forvaltning af Euratomprogrammet og dets gennemførelse på en måde, der er så
effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at retssikkerheden garanteres
og adgangen til programmet lettes for alle deltagere. Det bør sikres, at Rådets
forordning (EU) nr. XXXX/2012 [ny finansforordning] [12] overholdes, og at kravene om
forenkling og bedre lovgivning opfyldes. (22)
For at sikre en så effektiv gennemførelse som
muligt og nem adgang for alle deltagere gennem forenklede procedurer og for at
opnå en sammenhængende, komplet og gennemsigtig ramme for deltagerne bør
deltagelsen i Euratomprogrammet og formidlingen af forskningsresultater være
underlagt de regler, der gælder for Horisont 2020-rammeprogrammet, jf.
forordning (EU) nr. XX/XXXX [deltagelsesregler], med visse tilpasninger. (23)
Det er vigtigt fortsat at gøre det lettere at
udnytte de intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes af deltagerne,
samtidig med at de øvrige deltageres og Fællesskabets legitime interesser
beskyttes i overensstemmelse med kapitel 2 i Euratomtraktaten. (24)
Deltagergarantifonden, som forvaltes af
Kommissionen og er oprettet ved Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af
19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og
universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske
Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af
forskningsresultater (2007-2011) [13],
og Rådets forordning (Euratom) nr. XX/XX af […] om regler for virksomheders,
forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det
Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af
forskningsresultater (2012-2013) [14]
har vist sig at være en vigtig beskyttelsesmekanisme, der mindsker risiciene i
forbindelse med skyldige beløb, som misligholdende deltagere ikke indfrier.
Deltagergarantifonden, der er oprettet ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler
for deltagelse og formidling] bør også dække aktioner under forordning
(Euratom) nr. 1908/2006, forordning (Euratom) nr. XX/XX [deltagelsesregler for
Euratom (2012-2013)] og denne forordning. (25)
I henhold til artikel 7 i Euratomtraktaten har
Kommissionen ansvaret for at gennemføre Euratomprogrammet. Med henblik på
gennemførelsen af Euratomprogrammet, med undtagelse af dets direkte aktioner,
bør Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg bestående af medlemsstaterne
med det formål at sikre passende koordinering med nationale politikker på
områder, der er omhandlet i dette forsknings- og uddannelsesprogram. (26)
Opfyldelse af Euratomprogrammets målsætninger inden
for relevante områder kræver støtte til tværgående aktiviteter, både inden for
Euratomprogrammet og sammen med aktiviteterne under Horisont
2020-rammeprogrammet. (27)
En effektiv resultatorienteret forvaltning,
herunder evaluering og overvågning, forudsætter, at der udvikles særlige
resultatindikatorer, der kan måles over et længere tidsrum, som er både
realistiske og afspejler logikken i interventionen, og som er relevante for det
pågældende hierarki af mål og aktiviteter. Der skal iværksættes passende
samordningsmekanismer mellem gennemførelsen og overvågningen af
Euratomprogrammet og overvågningen af det europæiske forskningsrums fremskridt,
resultater og funktionsmåde. (28)
Det Fælles Forskningscenters styrelsesråd, som er
oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom af 10. april 1996 om
reorganisering af Det Fælles Forskningscenter[15],
er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold i Det Fælles
Forskningscenters direkte aktioner. (29)
Af hensyn til retssikkerheden bør Rådets afgørelse
2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs
(Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare
område (2007-2011) [16],
forordning (Euratom) nr. 1908/2006, Rådets beslutning 2006/976/Euratom af 19.
december 2006 om særprogrammet til gennemførelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs
(Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare
område 2007-2011[17],
Rådets beslutning 2006/977/Euratom af 19. december 2006 om særprogrammet for
Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det
Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning
og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) [18], afgørelse nr. XX/XX/Euratom
om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og
uddannelse på det nukleare område (2012-2013) [19],
forordning (Euratom) nr. XX/XX [deltagelsesregler for Euratom (2012-2013)],
Rådets afgørelse XXX/XXX/Euratom af […] om særprogrammet for gennemførelse af
Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse
på det nukleare område (2012-2013) ved indirekte aktioner[20] og Rådets afgørelse
XXX/XXX/Euratom af […] om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters
gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs
rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) [21] ophæves. (30)
Kommissionen har hørt Euratoms Videnskabelige og
Tekniske Udvalg — VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I FASTSÆTTELSE Artikel 1 Fastsættelse I denne forordning fastsættes forsknings- og
uddannelsesprogrammet for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2018 (i det
følgende benævnt "Euratomprogrammet") og reglerne for deltagelse i
dette program, herunder deltagelse i programmer under finansieringsorganer, der
forvalter støtte, som ydes i overensstemmelse med denne forordning, og i
aktiviteter, der gennemføres i fællesskab under denne forordning og Horisont
2020-rammeprogrammet oprettet ved forordning (EU) nr. XX/XXX (i det følgende
benævnt "Horisont 2020"). Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "forsknings- og
innovationsaktiviteter": hele spektret af aktiviteter i forbindelse med
forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, herunder fremme
af samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og
optimering af resultater og stimulering af uddannelse og mobilitet blandt
forskerne i Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det følgende benævnt
"Fællesskabet") b) "direkte aktioner":
forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af Kommissionen gennem
Det Fælles Forskningscenter c) "indirekte aktoner":
forsknings- og innovationsaktiviteter, som Unionen eller Fællessakbet (i det
følgende benævnt Unionen eller EU) yder finansiel støtte til, og som
iværksættes af deltagerne d) "offentlig-privat
partnerskab": et partnerskab, hvor parter fra den private sektor,
Fællesskabet og, hvor det er relevant, andre parter, forpligter sig til i
fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et program for forskning og
innovation eller forsknings- og innovationsaktiviteter e) "offentlig-offentligt
partnerskab": et partnerskab, hvor organer i den offentlige sektor eller
organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver på
regionalt, nationalt eller internationalt plan, sammen med Fællesskabet
forpligter sig til i fællesskab at støtte udvikling og gennemførelse af et
program for forskning og innovation eller forsknings- og
innovationsaktiviteter. Artikel 3 Mål 1.
Euratomprogrammets overordnede mål er at forbedre
den nukleare sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse og at bidrage til den
langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.
Det overordnede mål opfyldes ved hjælp af de aktiviteter, der er angivet i
bilag I, i form af direkte og indirekte aktioner, som omhandler de specifikke
mål i stk. 2 og 3. 2.
Euratomprogrammets indirekte aktioner har følgende
specifikke mål: a) støtte sikker drift af nukleare systemer b) bidrage til udviklingen af løsninger til
håndtering af radioaktivt slutaffald c) støtte udviklingen og bæredygtigheden af
nukleare kompetencer på EU-plan d) fremme strålingsbeskyttelse e) arbejde hen imod demonstration af
gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og
fremtidige fusionsanlæg f) skabe fundamentet for fremtidige
fusionskraftanlæg ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter g) fremme innovation og industriel
konkurrenceevne h) sikre tilgængelighed og brug af
forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans 3.
Euratomprogrammets direkte aktioner har følgende
specifikke mål: a) forbedre den nukleare sikkerhed, herunder
brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt
nødberedskab b) forbedre sikringen i forbindelse med
nuklear teknologi, herunder nuklear sikkerhedskontrol, ikke-spredning,
bekæmpelse af ulovlig handel og nuklear eftersporing c) styrke den videnskabelige ekspertise på
det nukleare område med henblik på standardisering d) fremme videnforvaltning, uddannelse og
erhvervsuddannelse e) støtte EU's politik inden for nuklear sikkerhed
og den EU-lovgivning, der opstår i forbindelse hermed. 4.
Euratomprogrammet gennemføres på en sådan måde, at
det sikres, at indsatsområderne og de støttede aktiviteter er relevante for
ændrede behov og tager hensyn til, at videnskab, teknologi, innovation,
politikudformning, markeder og samfundet hele tiden udvikler sig. 5.
Inden for de specifikke mål i stk. 2 og 3 kan nye
og uventede behov, der opstår under gennemførelsen af Euratomprogrammet,
inddrages, herunder reaktioner på nye muligheder, kriser og trusler, behov
vedrørende udviklingen af nye EU-politikker og styringen af aktioner, der
forventes støttet under fremtidige programmer. Artikel 4 Budget 1.
Den finansielle ramme for gennemførelsen af
Euratomprogrammet er på 1 788 889 mio. EUR. Beløbet fordeles
således: a) indirekte aktioner under programmet for
fusionsforskning og –udvikling: mio. 709 713 EUR b) indirekte aktioner vedrørende nuklear
fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse: 354 857 mio. EUR c) direkte aktioner: 724 319 mio. EUR. Til gennemførelsen af Euratomprogrammets indirekte
aktioner afsættes højst 13,5 % til Kommissionens administrative udgifter. 2.
Finansieringsrammen for Euratomprogrammet kan dække
udgifter til forberedelse, overvågnings-, kontrol-, revisions- og
evalueringsaktiviteter, der er nødvendige i forbindelse med forvaltningen af
programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig undersøgelser og ekspertmøder,
for så vidt de vedrører denne forordnings generelle målsætninger, udgifter til
it-netværk med fokus på informationsbehandling og ‑udveksling samt alle
andre udgifter til teknisk eller administrativ bistand, som Kommissionen måtte
afholde i forbindelse med forvaltning af Euratomprogrammet. 3.
Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet
efter 2018 til dækning af lignende udgifter til teknisk eller administrativ
bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31.
december 2018. 4.
Hvis direkte aktioner bidrager til initiativer, der
er oprettet af enheder, som har fået overdraget gennemførelsesopgaverne af Kommissionen
i overensstemmelse med traktatens artikel 6, stk. 2, og artikel 15, betragtes
dette bidrag ikke som en del af finansieringsbidraget til disse initiativer. Artikel 5 Associering
af tredjelande 1.
Euratomprogrammet er åbent for associering af: a) tiltrædelseslande, kandidatlande og
potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og
betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de
respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler b) udvalgte tredjelande, der opfylder alle
følgende kriterier: i) har en god kapacitet inden for
videnskab, teknologi og innovation ii) har gode resultater i forbindelse med
deltagelse i EU-forsknings- og ‑innovationsprogrammer iii) har tætte økonomiske og geografiske
forbindelser med EU iv) er medlemmer af Den Europæiske
Frihandelssammenslutning (EFTA) eller er lande eller territorier, der er anført
i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XX/2012[22]. 2.
Specifikke vilkår og betingelser for associerede
landes deltagelse i Euratomprogrammet, herunder det finansielle bidrag baseret
på det associerede lands bruttonationalprodukt, fastsættes ved internationale
aftaler mellem EU og de associerede lande. AFSNIT II GENNEMFØRELSE KAPITEL I GENNEMFØRELSE,
FORVALTNING OG STØTTEFORMER Artikel
6 Forvaltning
og former for fællesskabsstøtte 1.
Euratomprogrammet gennemføres via indirekte
aktioner, der bruger en eller flere former for finansiel støtte, som er
omhandlet i forordning (EU) nr. XXX/2012 [ny finansforordning], herunder
tilskud, priser, indkøb, finansielle instrumenter og finansielle bidrag.
Fællesskabets støtte består endvidere af direkte aktioner i form af forsknings-
og innovationsaktiviteter, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter
(JRC). 2.
Uden at Euratomtraktatens artikel 10 berøres, kan
Kommissionen overlade en del af gennemførelsen af Euratomprogrammet til de
finansieringsorganer, der er omhandlet i artikel [55, stk. 1, litra b),] i
forordning (EU) nr. XXX/2012 [ny finansforordning]. Kommissionen kan desuden overlade gennemførelsen
af indirekte aktioner under Euratomprogrammet til organer, der er oprettet
under eller omhandlet i Horisont 2020-rammeprogrammet. Artikel 7 Regler
for deltagelse og formidling af forskningsresultater 1.
En juridisk persons deltagelse i indirekte
aktioner, der gennemføres under Euratomprogrammet, er underlagt de regler, der
er fastsat ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og
formidling], jf. dog stk. 2 og 3. 2.
For så vidt angår Euratomprogrammet, omfatter de
"sikkerhedsregler", der er omhandlet i artikel 40, stk. 2, første
afsnit, i forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling],
medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. artikel 24 i Euratomtraktaten. Uanset artikel 41, stk. 3, første afsnit, i nævnte
forordning kan Kommissionen eller finansieringsorganet, hvad angår resultater,
der skabes af deltagere, som har modtaget støtte fra Fællesskabet, gøre
indsigelse mod overdragelse af ejendomsretten eller udstedelse af både
eksklusive og ikke-eksklusive licenser til tredjemand, der er etableret i et
tredjeland, som ikke er associeret med Euratomprogrammet, hvis Kommissionen
eller finansieringsorganet finder, at udstedelsen eller overførslen ikke tjener
til at udvikle EU's økonomiske konkurrenceevne eller er uforenelig med etiske
principper eller sikkerhedshensyn. "Sikkerhedshensyn" omfatter
medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. artikel 24 i Euratomtraktaten. Uanset artikel 46, stk. 1, første afsnit, i nævnte
forordning har Fællesskabet og dets fællesforetagender, for så vidt angår
udvikling, gennemførelse og overvågning af Fællesskabets politikker og
programmer eller forpligtelser, der følger af internationalt samarbejde med
tredjelande og internationale organisationer, ret til at få adgang til
resultater, der skabes af deltagere, som har modtaget finansielle bidrag fra
Fællesskabet. Denne adgangsret omfatter ret til at bemyndige tredjemand til at
bruge resultaterne i forbindelse med offentlige indkøb og ret til underlicensgivning.
Denne adgangsret er begrænset til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig
anvendelse og gives royaltyfrit. 3.
"Deltagergarantifonden", der er oprettet
ved forordning (EU) nr. XX/2012 [regler for deltagelse og formidling], afløser
og efterfølger de deltagergarantifonde, der er oprettet ved forordning
(Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr. XX/XX
[Euratom-deltagelsesreglerne 2012-2013]. Eventuelle midler fra deltagergarantifonde, der er
oprettet ved forordning (Euratom) nr. 1908/2006 og forordning (Euratom) nr.
XX/XX [Euratom-deltagelsesreglerne (2012-2013)], overføres til
deltagergarantifonden pr. 31. december 2013. Deltagerne i aktioner under
afgørelse XX/XX [Euratomprogrammet 2012-2013], som indgår tilskudsaftaler efter
den 31. december 2013, yder deres bidrag til deltagergarantifonden. Artikel 8 Tværgående aktiviteter 1.
For at opfylde målsætningerne i Euratomprogrammet
og tage de udfordringer op, som er fælles for Euratomprogrammet og Horisont
2020, kan aktiviteter, som går på tværs af de indirekte aktioner, der er anført
i bilag I, og/eller aktioner, der gennemfører særprogrammet under Horisont
2020-rammeprogrammet, jf. Rådets afgørelse XX/XXXX/EU[23], opnå finansiel støtte fra EU. 2.
Den finansiel støtte i stk. 1 kan være en
kombination af finansiel støtte til indirekte aktioner fastsat ved artikel 4 i
denne forordning og artikel 6 i forordning (EU) nr. XX/XXXX [om oprettelse af
Horisont 2020] og gennemføres via en fælles finansieringsordning. Artikel 9
Ligestilling Euratomprogrammet sikrer effektiv fremme
ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings-
og innovationsaktiviteterne. Artikel 10 Etiske
principper 1.
Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, der
iværksættes under Euratomprogrammet, gennemføres under overholdelse af etiske
principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt
internationale lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om
grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention,
inklusive tilllægsprotokoller. Der lægges særlig vægt på
proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til
beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk
integritet, retten til ikke-diskrimination og behovet for at sikre et højt
sundhedsbeskyttelsesniveau. 2.
Forsknings- og innovationsaktiviteter, der
gennemføres under Euratomprogrammet, er udelukkende rettet mod civile
anvendelsesformål. Artikel 11 Arbejdsprogrammer 1.
Kommissionen vedtager arbejdsprogrammer for
gennemførelsen af de indirekte aktioner. Arbejdsprogrammerne muliggør
anvendelse af bottom-up-tilgange, der opfylder målsætningerne på innovativ
måde. Arbejdsprogrammerne fastsætter de grundlæggende
elementer for gennemførelsen af aktionerne i overensstemmelse med forordning
(EU) nr. XX/2012 [finansforordningen], herunder deres detaljerede målsætninger,
den tilknyttede finansiering og tidsplan samt en flerårig tilgang og
strategiske mål for de efterfølgende gennemførelsesår. 2.
For direkte aktioner udarbejder Kommissionen i overensstemmelse
med afgørelse 96/282/Euratom et flerårigt arbejdsprogram med en mere detaljeret
beskrivelse af målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der
er fastsat i bilag I, og tidsplanen for gennemførelsen. I det flerårige arbejdsprogram tages der hensyn
til relevante forskningsaktiviteter, som medlemsstaterne, associerede lande
samt europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres
efter behov. 3.
Arbejdsprogrammerne tager højde for det nationale,
europæiske og internationale videnskabelige, teknologiske og innovative niveau
og for relevante politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige tendenser. De
ajourføres efter behov. 4.
Arbejdsprogrammerne indeholder et afsnit, som
udpeger de tværgående aktiviteter, der er omhandlet i artikel 8. Artikel 12 Forvaltning
af programmet 1.
Med henblik på gennemførelsen af de indirekte
aktioner under Euratomprogrammet bistås Kommissionen af følgende rådgivende
udvalg: a) for så vidt angår fissionsaspekterne, det
rådgivende udvalg, der er omhandlet i punkt 5 og 6 i bilaget til Rådets
afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF[24] b) for så vidt angår fusionsaspekterne, det
rådgivende udvalg for fusionsprogrammet, der er oprettet ved Rådets afgørelse
af 16. december 1980[25]. Uanset artikel 3, stk. 3, i afgørelse
84/338/Euratom, EKSF, EØF og punkt 9 i Rådets afgørelse af 16. december 1980
varetages de rådgivende udvalgs formandskab af Kommissionen. 2.
Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget i
stk. 1 om den overordnede gennemførelse af Euratomprogrammet og forelægger det
rettidige oplysninger om alle indirekte aktioner, der foreslås eller
finansieres under Euratomprogrammet. Artikel 13 Ekstern rådgivning og samfundsmæssigt engagement 1.
Ved gennemførelsen af Euratomprogrammet inddrages
rådgivning og input fra: Euratoms Videnskabelige og Tekniske Udvalg, jf.
artikel 134 i Euratomtraktaten; rådgivende grupper bestående af uafhængige
eksperter på højt niveau nedsat af Kommissionen; dialogstrukturer etableret
under internationale videnskabelige og teknologiske aftaler; fremadrettede
aktiviteter; målrettede offentlige høringer; gennemsigtige og interaktive
processer, der sikrer, at ansvarlig forskning og innovation understøttes. 2.
Relevante aspekter af de forsknings- og
innovationsdagsordener, der fastsættes af europæiske teknologiplatforme, fælles
programlægningsinitiativer og europæiske innovationspartnerskaber, inddrages
også fuldt ud. KAPITEL II SPECIFIKKE
AKTIONSOMRÅDER Artikel 14 Små og
mellemstore virksomheder Der lægges særlig vægt på at sikre tilstrækkelig
deltagelse af og innovationsindvirkning på små og mellemstore virksomheder i
Euratomprogrammet. Kvantitative og kvalitative vurderinger af de små og
mellemstore virksomheders deltagelse gennemføres som en del af evaluerings- og
overvågningsordningerne. Artikel 15 Offentlig-private
og offentlig-offentlige partnerskaber For at opfylde målene i artikel 3 kan
Euratomprogrammets specifikke aktiviteter gennemføres gennem: a) fællesforetagender oprettet på grundlag
af Euratomtraktatens kapitel 5 b) offentlig-offentlige partnerskaber
baseret på finansieringsordningen for samfinansieringsaktioner under programmet c) kontraktlige offentlig-private
partnerskaber som omhandlet i artikel 19 i forordning (EU) nr. xxx/201x. Artikel 16 Internationalt
samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 1.
Enheder, der er etableret i tredjelande, og
internationale organisationer kan deltage i Euratomprogrammets indirekte
aktioner under de betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. XX/XXX
[deltagelsesregler]. Undtagelser fra det generelle princip er fastsat i artikel
7.
Internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer
fremmes af Euratom med henblik på at: a) styrke EU's ekspertise og
tiltrækningskraft inden for forskning og innovation samt dens økonomiske og
erhvervsmæssige konkurrenceevne b) tackle globale samfundsudfordringer på en
effektiv måde c) støtte EU's udenrigspolitiske mål, så
eksterne programmer suppleres. 2.
Målrettede aktioner, som har til formål at fremme
samarbejdet med bestemte tredjelande eller grupper af tredjelande, gennemføres
på grundlag af fælles interesse og gensidig fordel under hensyntagen til deres
videnskabelige og teknologiske kompetencer og markedsmuligheder samt den
forventede indvirkning. Der skal opfordres til gensidig adgang til
tredjelandsprogrammer. For at maksimere indvirkningen fremmes samordning og
synergivirkninger med medlemsstaternes og associerede landes initiativer. Ved fastlæggelse af målene for samarbejdet skal
der tages hensyn til udviklingen i Unionens politik og mulighederne for
samarbejde med tredjelande såvel som eventuelle mangler i tredjelandenes
ordninger for intellektuel ejendomsret. Artikel 17 Kommunikation
og formidling 1.
Ved gennemførelsen af Euratomprogrammet er
formidlings- og kommunikationsaktiviteter en integreret del af de aktioner, der
støttes af Euratomprogrammet. 2.
Kommunikationsaktiviteter kan omfatte: a) initiativer rettet mod bevidstgørelse og
fremme af adgang til finansiering under Euratomprogrammet, navnlig for underrepræsenterede
regioner eller deltagertyper b) målrettet assistance til projekter og
konsortier for at give dem adgang til de færdigheder, der er nødvendige for at
optimere kommunikation og formidling af resultater c) initiativer til fremme af dialog og debat
om videnskabelige, teknologiske og innovationsrelaterede spørgsmål med
offentligheden og udnyttelse af sociale medier og andre innovative teknologier
og metodologier d) kommunikation af EU's politiske
prioriteter, for så vidt de vedrører denne forordnings mål. 3.
Med forbehold af de gældende bestemmelser i
Euratomtraktaten og den relevante EU-lovgivning kan formidlingsaktiviteter
omfatte: a) aktiviteter, der samler resultater fra en
række projekter, herunder projekter, der finansieres af andre kilder, så der
skabes brugervenlige databaser og rapporter, som opsummerer centrale resultater b) formidling af resultater til politiske
beslutningstagere, herunder standardiseringsorganer, for at fremme de
pågældende organers anvendelse af resultater af betydning for deres politik på
internationalt, europæisk, nationalt og regionalt plan. KAPITEL III
KONTROL
Artikel
18 Kontrol
og revision 1.
Det kontrolsystem, der oprettes med henblik på
gennemførelsen af denne forordning, udformes, så det giver rimelig forsikring for
tilstrækkelig styring af risiciene i forbindelse med operationernes
effektivitet og for de finansielle transaktioners lovlighed og formelle
rigtighed under hensyntagen til den flerårige karakter af programmer og
karakteren af de berørte betalinger. 2.
Kontrolsystemet skal sikre en passende balance
mellem tillid og kontrol under hensyntagen til administrative og andre
omkostninger ved kontrol på alle niveauer, så Euratomprogrammets mål kan
opfyldes, og så programmet kan tiltrække de bedste forskere og de mest
innovative virksomheder. 3.
Som en del af kontrolsystemet baseres
revisionsstrategien for udgifter, der afholdes i forbindelse med indirekte
aktioner under Euratomprogrammet, på finansiel revision af et repræsentativt
udsnit af udgifter på tværs af hele programmet. Et sådant repræsentativt udsnit
suppleres af en udvælgelse baseret på en vurdering af risiciene i forbindelse
med udgifter. Revision af udgifter for indirekte aktioner under
Euratomprogrammet gennemføres på en ensartet måde under anvendelse af principperne
om sparsommelighed, effektivitet og formålstjenlighed med henblik på at
minimere revisionsbyrden for deltagerne. Artikel 19 Beskyttelse af EU's finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede
foranstaltninger til at sikre, at EU’s finansielle interesser bliver beskyttet,
når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne
[afgørelse/forordning]; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til
forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv
kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de
uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der
skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have
afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens
befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og
kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere,
kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler ifølge denne
forordning. Kommissionen kan foretage kontrol op til fire år
efter den endelige betaling, uden at dette berører stk. 3. 3. Det Europæiske Kontor for
Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr.
2185/96[26]
foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte
eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået
svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU’s
finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om
ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 4. Samarbejdsaftaler med
tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om
ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning
skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at
foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke
stk. 1, 2 og 3. KAPITEL IV OVERVÅGNING OG EVALUERING Artikel 20 Overvågning 1.
Kommissionen overvåger årligt gennemførelsen,
herunder fremskridt og resultater, af Euratomprogrammet. 2.
Kommissionen rapporterer og formidler resultaterne
af denne overvågning. Artikel 21 Evaluering 1.
Evalueringer gennemføres i tide til, at
resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. Inden den 31. maj 2017 og under hensyntagen til
den efterfølgende evaluering af Euratoms syvende rammeprogram, der er fastlagt
ved afgørelse 2006/970/Euratom, og Euratomprogrammet (2012-2013), der er
fastlagt ved afgørelse 20XX/XX/Euratom, som skal være afsluttet inden udgangen
af 2015, gennemfører Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en
foreløbig evaluering af Euratomprogrammet ud fra resultaterne, for så vidt
angår resultater og fremskridt i indvirkning, i forhold til målsætningerne og
den fortsatte relevans af alle foranstaltninger, effektiviteten og anvendelsen
af ressourcer, mulighederne for yderligere forenkling og europæisk merværdi.
Evalueringen tager endvidere hensyn til foranstaltningernes bidrag til EU's
målsætninger om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt resultaterne af
den langsigtede indvirkning af de forudgående foranstaltninger. Inden den 31. december 2022 gennemfører
Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en efterfølgende evaluering
af Euratomprogrammet. Den skal omfatte programmets grundlag, gennemførelse og
resultater samt foranstaltningernes langsigtede virkninger og bæredygtighed i
forbindelse med en beslutning om videreførelse, ændring eller afbrydelse af en
efterfølgende foranstaltning. 2.
Uanset stk. 1 er direkte og indirekte aktioner
under Euratomprogrammet underlagt separate evalueringer. 3.
Ved evalueringerne, jf. stk. 1 og 2, vurderes de
fremskridt, der er sket i forhold til de mål, der er opstillet i artikel 3,
under hensyntagen til de relevante resultatindikatorer, der er defineret i
bilag II. 4.
Medlemsstaterne leverer alle de data og
oplysninger, Kommissionen har brug for i forbindelse med overvågningen og
evalueringen af de pågældende foranstaltninger. 5.
Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet og
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg resultaterne af evalueringerne, jf.
stk. 1 og 2, og sine bemærkninger hertil. AFSNIT III OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE
BESTEMMELSER Artikel 22 Ophævelse og
overgangsbestemmelser 1.
Afgørelse 2006/970/Euratom, forordning (Euratom)
nr. 1980/2006, beslutning 2006/976/Euratom, beslutning 2006/977/Euratom,
afgørelse XXXX/XXXX [Euratom-rammeprogram (2012-2013)], forordning (Euratom)
nr. XXX/XXXX [Euratom-deltagelsesregler (2012-2013)], afgørelse XXXX/XXXX/Euratom
[særprogram (2012-2013)] og afgørelse XXXX/XXXX/Euratom [særprogram – direkte
aktioner (2012-2013)] ophæves med virkning fra den 1. januar 2014. 2.
Aktiviteter, der modtager tilskud fra Fællesskabet
under programmer, der er oprettet ved retsakterne i stk. 1, og de relaterede
finansielle forpligtelser, er fortsat underlagt de regler, der gælder for de
pågældende programmer, indtil de er afsluttet. 3.
Den budgetramme, der er omhandlet i artikel 4, kan
også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for
at sikre overgangen mellem dette program og de foranstaltninger, der er
vedtaget ved afgørelse XX/XX/Euratom [ Euratom-rammeprogrammet (2012-2013)],
afgørelse XXXX/XXXX/Euratom [særprogram (2012-2013)] og afgørelse XXXX/XXXX/Euratom
[særprogram– direkte aktioner (2012-2013)]. Artikel 23 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tredjedagen
efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle
enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På
Rådets vegne Formand BILAG I – AKTIVITETER
1.
Baggrund for Euratomprogrammet – på vej mod 2020
Gennem opfyldelsen af de målsætninger, der
fastsættes i artikel 3, skal Euratomprogrammet styrke resultaterne under de tre
prioriteter i "Horisont 2020"-rammeprogrammet: videnskabelig
topkvalitet, industrielt lederskab og samfundsmæssige
udfordringer. Euratomprogrammet skal navnlig støtte den fremtidige overgang
til et pålideligt, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem i lyset af
voksende ressourceknaphed, stigende energibehov og klimaændringer. Euratomprogrammet skal styrke rammeprogrammet
for forskning og innovation på det nukleare område og koordinere
medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre dobbeltarbejde,
fastholde en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at offentlige midler
udnyttes bedst muligt. Strategien for at udvikle fusion som en
pålidelig mulighed for kommerciel CO2-fri energiproduktion skal
følge en køreplan med milepæle hen imod målet om elektricitetsproduktion inden
2050. For at gennemføre denne strategi skal der ske en radikal omstrukturering
af aktiviteterne på fusionsområdet i EU, herunder styring, finansiering og
forvaltning, for at sikre, at fokus flyttes fra ren forskning til konstruktion,
opførelse og drift af fremtidige anlæg, som f.eks. ITER, DEMO og senere anlæg.
Dette forudsætter et nært samarbejde mellem hele EU's fusionsforskersamfund,
Kommissionen og de nationale finansieringsorganer. For at fastholde den ekspertise i EU, der er
nødvendig for at opfylde disse mål, skal programmet endvidere styrke sin rolle
inden for uddannelse gennem etablering af uddannelsesfaciliteter af
paneuropæisk interesse, der tilbyder særlige programmer. Det skal fortsat
fremme det europæiske forskningsrum og den videre integration af nye
medlemsstater og associerede lande.
2.
Aktiviteter for at opfylde programmets målsætninger
2.1.
Indirekte aktioner
a) Støtte sikker drift af nukleare
systemer (samfundsmæssige udfordringer) I overensstemmelse
med den overordnede målsætning støtte til fælles forskningsaktiviteter
vedrørende sikker drift af reaktorsystemer (herunder brændselskredsløbsanlæg)
til brug i EU, for så vidt det er nødvendigt for at opretholde bred ekspertise
i nuklear sikkerhed i EU, de reaktortyper, der eventuelt vil blive anvendt i
fremtiden, med fuldt fokus på de sikkerhedsmæssige aspekter, herunder alle
aspekter af brændselskredsløbet, som f.eks. separation og transmutation. b) Bidrage til udviklingen af
løsninger til håndtering af radioaktivt slutaffald (videnskabelig
topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer) Fælles og/eller
koordinerede forskningsaktiviteter vedrørende de resterende centrale aspekter
af geologisk deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald og
demonstration af teknologier og sikkerhed, hvis det er relevant. Disse
aktiviteter skal fremme udviklingen af en fælles EU-holdning til de primære
problemer, der er forbundet med affaldshåndtering fra udledning af brændsel til
bortskaffelse. Forskningsaktiviteter vedrørende håndtering af andre radioaktive
affaldsstrømme, for hvilke der i øjeblikket ikke findes industrielt udviklede
processer. c) Støtte udviklingen og
bæredygtigheden af nukleare kompetencer på EU-plan (videnskabelig
topkvalitet) Fremme af fælles
uddannelses- og mobilitetsaktiviteter mellem forskningscentre og erhvervsliv og
mellem de forskellige medlemsstater og associerede lande samt støtte til
opretholdelsen af tværfaglige nukleare kompetencer med det formål at sikre
tilstedeværelsen af kvalificerede forskere, ingeniører og medarbejdere i den
nukleare sektor i EU på lang sigt. d) Fremme strålebeskyttelse (videnskabelig topkvalitet, samfundsmæssige udfordringer) Fælles og/eller
koordineret forskning i navnlig risiciene fra lave doser fra industriel,
medicinsk eller miljømæssig eksponering og krisestyring i forbindelse med
uheld, der involverer stråling, for at tilvejebringe et paneuropæisk
videnskabeligt og teknologisk grundlag for et robust, retfærdigt og socialt
acceptabelt beskyttelsessystem. e) Arbejde hen imod demonstration af
gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og
fremtidige fusionsanlæg (industrielt lederskab,
samfundsmæssige udfordringer) Støtte fælles
forskningsaktiviteter, der gennemføres af medlemmer af den europæiske aftale om
udvikling af fusionsenergi (EFDA – European Fusion Development Agreement), for
at sikre en hurtig start af højeffektiv drift af ITER, herunder anvendelse af
relevante anlæg (herunder JET – Joint European Torus), integreret modellering
ved hjælp af højtydende computere og uddannelsesaktiviteter for at forberede
den næste generation af forskere og ingeniører. f) Skabe fundamentet for fremtidige
fusionskraftanlæg ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter (industrielt lederskab, samfundsmæssige udfordringer) Støtte fælles
forskningsaktiviteter, der gennemføres af medlemmer af EFDA, for at udvikle og
kvalificere materialer til et demonstrationskraftværk, hvilket bl.a. kræver
forberedelse af et relevant materialeprøvningsanlæg og forhandlinger om EU's
deltagelse i en passende international ramme for dette anlæg. Støtte fælles
forskningsaktiviteter, der gennemføres af medlemmer af EFDA, som omhandler
forhold i forbindelse med reaktordrift og udvikler og demonstrerer alle relevante
teknologier til et fusionsdemonstrationskraftværk. Disse aktiviteter omfatter
forberedelser og skitseprojektering af et komplet demonstrationskraftværk samt
undersøgelse af mulighederne i stellaratorer som kraftværksteknologi. g) Fremme innovation og
erhvervslivets konkurrenceevne (industrielt
lederskab) Gennemføre eller støtte videnforvaltning og
teknologioverførsel fra forskning, der samfinansieres af dette program, til
industri, som udnytter alle innovative aspekter af forskningen. Fremme innovation gennem åben adgang til
videnskabelige publikationer, en database til videnforvaltning og -formidling
og fremme teknologiske fag i uddannelsesprogrammer. På lang sigt skal
Euratomprogrammet støtte forberedelse og udvikling af en konkurrencedygtig
industrisektor på fusionsenergiområdet, navnlig via gennemførelsen af en
teknologisk køreplan hen imod et fusionskraftværk med aktiv inddragelse af
industrien i konstruktions- og udviklingsprojekterne. h) Sikre tilgængelighed og brug af
forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans (videnskabelig
topkvalitet) Aktiviteter, der
støtter opbygning, modernisering, brug og fortsat tilgængelighed af centrale
forskningsinfrastrukturer under Euratomprogrammet, samt relevant adgang til
disse infrastrukturer og samarbejdet mellem dem. i) Den europæiske aftale om
udvikling af fusionsenergi (EFDA) Der ydes tilskud (samfinansieringsaktion under
programmet) til den juridiske enhed, der etableres eller udpeges af medlemmer
af EFDA med det formål at gennemføre og koordinere deres aktiviteter.
Tilskuddet kan omfatte naturalier fra Fællesskabet, som f.eks. videnskabelig og
teknisk udnyttelse af JET-anlægget, jf. artikel 10 i Euratomtraktaten, eller
udstationering af Kommissionens medarbejdere.
2.2.
Direkte JRC-aktioner
Målet med JRC's nukleare aktiviteter er at
støtte gennemførelsen af Rådets direktiv 2009/71/Euratom[27] og 2011/70/Euratom[28] samt Rådets konklusioner, der
giver højeste prioritet til de højeste standarder for nuklear sikkerhed i EU og
internationalt. JRC skal navnlig mobilisere den nødvendige kapacitet og
ekspertise til at bidrage til vurderingen og forbedringen af nukleare anlægs
sikkerhed og den fredelige anvendelse af kerneenergi og andre
ikke-fissionsanvendelser med det formål at skabe et videnskabeligt grundlag for
relevant EU-lovgivning og efter behov reagere inden for rammerne af sin mission
og kompetence over for nukleare uheld eller ulykker. Til det formål skal JRC
gennemføre forskning og vurderinger, fastsætte referencer og
standarder og tilbyde målrettet uddannelse. Det tilstræbes at
skabe synergivirkninger med SNETP (Sustainable Nuclear Energy Technology
Platform) og andre tværgående initiativer. a) forbedre den nukleare sikkerhed,
herunder brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt
nødberedskab JRC skal bidrage til udviklingen af værktøjer
og metoder til at opnå høje sikkerhedsstandarder for kernereaktorer og
brændselskredsløb, som er relevante for Europa. Disse værktøjer og metoder
omfatter: 1) analyser af alvorlige ulykker;
modeller og metodologier til vurdering af driftssikkerhedsmargener for nukleare
anlæg; støtte til udviklingen af en fælles EU-tilgang til evalueringen af
avancerede brændselskredsløb og konstruktioner; undersøgelse og formidling af
erfaringer fra driften. JRC vil yderligere styrke sit europæiske
clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer, som er
oprettet for at imødegå de nye nukleare sikkerhedsudfordringer efter Fukushima 2) minimering af videnskabelig
usikkerhed i forudsigelsen af nukleart affalds opførsel over lang tid og
spredningen af radionuklider i miljøet og centrale aspekter af forskning i
afvikling af nukleare anlæg 3) styrkelse af EU's kapacitet til at
reagere over for nukleare uheld og ulykker gennem videreudvikling af
beredskabssystemer og modeller for radiologisk spredning i luften og ved at
mobilisere ressourcer og ekspertise til analyse og modellering af nukleare
ulykker og tilvejebringelse af relevant teknisk støtte. b) Forbedre sikkerheden i
forbindelse med nuklear teknologi, herunder nuklear sikkerhedskontrol,
ikke-spredning, bekæmpelse af ulovlig handel og nuklear eftersporing Der skal rettes størst mulig opmærksomhed mod
ikke-spredning. JRC vil: 1) udvikle avancerede metodologier og
detektions-/verificeringsmetoder med henblik på at støtte Fællesskabets
sikkerhedskontrol og styrke den internationale sikkerhedskontrol 2) udvikle og anvende forbedrede
metoder og teknologier med henblik på at forebygge, detektere og reagere på
nukleare og radioaktive uheld, herunder kvalifikation af detektionsteknologi og
udvikling af nukleare eftersporingsmetoder og -teknikker til bekæmpelse af
ulovlig handel i synergi med den globale CBRN-ramme (kemisk, biologisk,
radiologisk og nuklear) 3) støtte gennemførelsen af traktaten
om ikke-spredning af kernevåben og EU-relaterede strategier gennem analyse,
undersøgelser og opfølgning af den tekniske udvikling inden for
eksportkontrolsystemer, som kan støtte Kommissionens og EU's relevante
tjenestegrene. c) Styrke den videnskabelige
ekspertise på det nukleare område med henblik på standardisering JRC skal videreudvikle det videnskabelige
grundlag for nuklear sikkerhed og sikring. Der skal lægges vægt på forskning i
aktiniders, konstruktionsmaterialers og nukleare materialers grundlæggende
egenskaber og opførsel. For at støtte standardisering i EU skal JRC
tilvejebringe de nyeste nukleare standarder, referencedata og målinger,
herunder udvikling og gennemførelse af relevante databaser og
vurderingsværktøjer. JRC skal støtte videreudviklingen af medicinske
anvendelser, navnlig cancerbehandling baseret på alfabestråling. d) Fremme videnforvaltning,
uddannelse og erhvervsuddannelse JRC skal være på forkant med ny udvikling
inden for forskning og instrumentering samt sikkerheds- og miljøbestemmelser.
Til det formål gennemføres en rullende investeringsplan for de videnskabelige
infrastrukturer. For at bevare EU's førende plads inden for
nuklear sikkerhed skal JRC udvikle videnforvaltningsværktøjer, overvåge
tendenser inden for menneskelige ressourcer i EU gennem dets europæiske
observatorium for menneskelige ressourcer på det nukleare område og tilbyde
målrettede uddannelsesprogrammer, der også omhandler afviklingsaspekter. e) Støtte EU's politik om nuklear
sikkerhed og den EU-lovgivning, der udvikles i forbindelse hermed JRC skal styrke sin kompetence for at
tilvejebringe den uafhængige videnskabelige og tekniske dokumentation, der er
nødvendig for at støtte ny EU-lovgivning om nuklear sikkerhed. Som Euratoms GIF-ansvarlige for Generation
IV-forum (GIF) skal JRC fortsat koordinere Fællesskabets bidrag til GIF. JRC
skal tilstræbe og videreudvikle det internationale forskningssamarbejde med
centrale partnerlande og internationale organisationer (IAEA og OECD/NEA) med
henblik på at fremme EU's politikker på området for nuklear sikkerhed.
3.
Tværgående aktiviteter i Euratomprogrammet
For at opfylde de overordnede målsætninger
skal Euratomprogrammet støtte supplerende aktiviteter (direkte og indirekte,
koordinering og stimulering af fælles programlægning), som sikrer synergi
mellem forskning i løsning af fælles udfordringer (som f.eks. materialer,
kølemiddelteknologi, nuklear datamodellering og simulering, fjernhåndtering,
affaldshåndtering og strålingsbeskyttelse).
4.
Tværgående aktiviteter og grænseflader med Horisont 2020 –
rammeprogrammet for forskning og innovation
For at opfylde målsætningerne i
Euratomprogrammet skal der sikres relevante forbindelser og grænseflader,
f.eks. fælles forslagsindkaldelser, med særprogrammet under Horisont
2020-rammeprogrammet. Euratomprogrammet kan bidrage til den gælds-
og egenkapitalsfinansiering, der er udviklet under Horisont
2020-rammeprogrammet, som skal udvides til at omfatte de målsætninger, der er
nævnt i artikel 3.
5.
Fastlæggelse af prioriteter
For at sikre, at
de indirekte aktioner under Euratomprogrammet gensidigt forstærker
medlemsstaternes og den private sektors forskningsaktiviteter, fastlægges
arbejdsprogrammernes prioriteter på grundlag af input fra nationale offentlige
myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der indgår i organer
eller rammer, som f.eks. teknologiplatforme og tekniske fora, herunder
Sustainable Nuclear Energy Technology Platform (SNETP), Implementing Geological
Disposal Technology Platform (IGDTP), Multidisciplinary European Low Dose Initiative
(MELODI) og den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi (EFDA) eller
andre relevante organisationer eller fora på det nukleare område. Prioriteterne for
direkte aktioner fastlægges gennem høring af Kommissionens politikansvarlige
generaldirektorater og JRC's styrelsesråd.
6.
Internationalt samarbejde med tredjelande og internationale
organisationer
Det internationale samarbejde på området for
nuklear forskning og innovation med udgangspunkt i fælles mål og gensidig
tillid skal fortsættes med henblik på at skabe klare og betydelige fordele for
EU. Som bidrag til opfyldelsen af de specifikke målsætninger, der er fastsat i
artikel 3, skal Fællesskabet søge at styrke EU's videnskabelige og tekniske
ekspertise gennem internationale samarbejdsaftaler og fremme den europæiske
kerneindustris adgang til nye vækstmarkeder. Internationale samarbejdsaktiviteter skal
fremmes gennem multilaterale rammer, som f.eks. IAEA, OECD, ITER og GIF, og
gennem eksisterende eller nyt bilateralt samarbejde med lande med fokus på
FoU-grundlag, et stærkt industrielt grundlag og forskningsanlæg i drift, under
projektering eller under opførelse. BILAG II – RESULTATINDIKATORER For hver af de specifikke målsætninger i
Euratomprogrammet præsenteres et begrænset antal resultatindikatorer til
vurdering af resultater og indvirkninger i dette bilag. 1.
Indikatorer for indirekte aktioner a) Støtte sikker drift af nukleare systemer –
procentdel af støttede projekter (fælles forskning
og/eller koordinerede aktioner), der sandsynligvis vil føre til påviselige
forbedringer af praksis inden for nuklear sikkerhed i Europa. b) Bidrage til udviklingen af løsninger til
håndtering af radioaktivt slutaffald –
antal geologiske depoter til brugt nukleart
brændsel og/eller højaktivt affald, der planlægges i Europa, eller hvor
Fællesskabet har støttet udformningen af en risikoanalyse og den mulige
prækonstruktionsfase. c) Støtte udviklingen og bæredygtigheden af
nukleare kompetencer på EU-plan –
uddannelse gennem forskning – antal
ph.d.-studerende og post doc-forskere, der støttes gennem Euratoms
fissionsprojekter –
antal stipendiatstuderende og studerende i Euratoms
fusionsprogram. d) Fremme strålingsbeskyttelse –
procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis
vil have en påviselig indvirkning på reguleringspraksis i forbindelse med
strålingsbeskyttelse. e) Arbejde hen imod demonstration af
gennemførlighed af fusion som energikilde ved at udnytte eksisterende og
fremtidige fusionsanlæg –
antal publikationer i førende tidsskrifter. f) Skabe fundamentet for fremtidige
fusionskraftanlæg ved at udvikle materialer, teknologier og skitseprojekter –
procentdel af milepæle i køreplanen for
fusionsenergi for perioden 2014-2018, som bliver opfyldt af Euratomprogrammet. g) Fremme innovation og industriel
konkurrenceevne –
antal spin-off-effekter fra fusionsforskning under
Euratomprogrammet –
patentansøgninger frembragt af europæiske
fusionsforskningslaboratorier. h) Sikre tilgængelighed og brug af
forskningsinfrastrukturer af paneuropæisk relevans –
antal forskningsinfrastrukturer, der støttes på
fællesskabsplan, og antal forskere, der bruger forskningsinfrastrukturer gennem
støtte til mobilitet og adgang. 2.
Indikatorer for direkte aktioner a) Virkningsindikator for JRC's støtte til
politikker –
antal tilfælde af håndgribelige og specifikke
indvirkninger på EU's politikker som følge af JRC's støtte til tekniske og
videnskabelige politikker. b) Indikator for JRC's videnskabelige
produktivitet –
antal publikationer med peer-review. De indikatorer, der er nævnt i litra a) og b),
kan repræsenteres i overensstemmelse med følgende fællesskabsmål for direkte
aktioner: ·
forbedre den nukleare sikkerhed, herunder
brændsels- og reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt
nødberedskab ·
forbedre sikringen i forbindelse med nuklear teknologi,
herunder nuklear sikkerhedskontrol, ikke-spredning, bekæmpelse af ulovlig
handel og nuklear eftersporing ·
styrke den videnskabelige ekspertise på det
nukleare område med henblik på standardisering ·
fremme videnforvaltning, uddannelse og
erhvervsuddannelse ·
støtte EU's politik om nuklear sikkerhed og den
EU-lovgivning, der udvikles i forbindelse hermed. FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e)
politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets
art 1.4. Mål
1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.6. Varighed
og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser
om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE
FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørte
udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle
ramme 3.2. Anslåede
virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de
anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger
for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger
for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med indeværende
flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjemands bidrag
til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT
1.
FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME
1.1.
Forslagets/initiativets betegnelse
Rådets
forordning om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske
Atomenergifællesskab (2014-2018), som komplementerer Horisont 2020 –
rammeprogrammet for forskning og innovation
1.2.
Berørt(e) politikområde(r) inden for
ABM/ABB-strukuren[29]
-
08 Forskning og innovation -
10 Fælles Forskningscenter
1.3.
Forslagets/initiativets art
ý Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[30] ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse
af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning
af en foranstaltning til en ny foranstaltning
1.4.
Mål
1.4.1.
Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske
mål, som forslaget/initiativet vedrører
Euratomprogrammet
skal styrke rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område
og koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre
dobbeltarbejde, fastholde en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at
offentlige midler udnyttes bedst muligt. Euratomprogrammets tekniske mål er at
forbedre den nukleare sikkerhed og strålingsbeskyttelse og at bidrage til den
langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.
Disse mål er forbundet med målsætningerne for Europa 2020- og Energi
2020-strategierne. Programmet bidrager til flagskibsinitiativet
"Innovation i EU" ved at støtte prækommerciel og tværgående nuklear
forskning af relevans for den politiske beslutningsproces og ved at lette
viden- og teknologioverførslen mellem den akademiske verden, erhvervslivet og
de offentlige myndigheder. Ved at rette fokus mod uddannelse i alle
aktiviteter, fremme konkurrenceevnen i den nuværende kerneindustri og oprette
en ny sektor af højteknologisk industri inden for navnlig fusionsenergi vil
Euratomprogrammet skabe vækst og nye job på en lang række områder. Med hensyn
til Energi 2020-strategien vil Euratomprogrammet omhandle spørgsmål inden for
nuklear sikkerhed og opretholde EU's teknologiske konkurrenceevne på lang sigt.
1.4.2.
Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter for indirekte
aktioner
Specifikt
mål nr. 1 – Støtte sikker drift af nukleare systemer Specifikt
mål nr. 2 – Bidrage til udviklingen af løsninger til håndtering af radioaktivt
slutaffald Specifikt
mål nr. 3 – Støtte udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på
EU-plan Specifikt
mål nr. 4 – Fremme strålingsbeskyttelse Specifikt
mål nr. 5 – Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som
energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg Specifikt
mål nr. 6 – Skabe fundamentet for fremtidige fusionskraftanlæg ved at udvikle
materialer, teknologier og skitseprojekter Specifikt
mål nr. 7 – Fremme innovation og industriel konkurrenceevne Specifikt
mål nr. 8 – Sikre tilgængelighed og brug af forskningsinfrastrukturer af
paneuropæisk relevans Berørte
ABM/ABB-aktiviteter: 08 Forskning og innovation
1.4.3.
Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter for direkte
JRC-aktioner
Specifikt
mål nr. 1 – Forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og
reaktorsikkerhed, affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab Specifikt
mål nr. 2 – Forbedre sikringen i forbindelse med nuklear teknologi, herunder
nuklear sikkerhedskontrol, ikke-spredning, bekæmpelse af ulovlig handel og
nuklear eftersporing Specifikt
mål nr. 3 – Styrke den videnskabelige ekspertise med henblik på standardisering Specifikt
mål nr. 4 – Fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse Specifikt
mål nr. 5 – Støtte EU's politik om nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der
udvikles i forbindelse hermed Berørte
ABM/ABB-aktiviteter: 10 Fælles Forskningscenter
1.4.4.
Forventede resultater og virkninger
Angiv, hvilke
virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. 1) Der kan forventes
virkninger af Euratomprogrammet i dets merværdi for Fællesskabet med henblik på
at forbedre den sikre udnyttelse af eksisterende og fremtidige kernekraftværk,
iværksætte markant fremskridt mod sikker implementering af geologisk deponering
af højaktivt og langlivet nukleart affald og sikre mere robust lovgivning for
industriel og medicinsk brug af ioniserende stråling. 2) Euratomprogrammet
fører til øget nuklear sikkerhed gennem forskning i nuklear sikkerhedskontrol
og gennemførelse af forbedrede verificerings- og detektionsteknologier med
hensyn til både nukleare materialer og brændselskredsløb. 3) Euratomprogrammet
bidrager til udviklingen af nukleare kompetencer og ekspertise i EU gennem
forsknings-, uddannelses- og mobilitetsaktioner og gennem bedre adgang til og brug
af forskningsanlæg. 4) Gennem støtte til
fusionsforskning sikrer Euratomprogrammet hurtig opstart af ITER's
idriftsættelse, og der udvikles og kvalificeres materialer til et
demonstrationskraftværk, samtidig med at relevante teknologier til et fusionsdemonstrationskraftværk
udvikles og demonstreres. Programmets aktiviteter omfatter forberedelser og
skitseprojektering af et komplet demonstrationskraftværk samt undersøgelse af
mulighederne i stellaratorer som kraftværkteknologi.
1.4.5.
Virknings- og resultatindikatorer
Angiv indikatorerne
til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. For
de specifikke målsætninger i Euratomprogrammet præsenteres et antal
nøgleindikatorer til vurdering af resultater og indvirkninger i dette afsnit. Indikatorer for indirekte aktioner 1) Støtte sikker drift af nukleare systemer Indikator:
procentdel af støttede projekter (fælles forskning og/eller koordinerede
aktioner), der sandsynligvis vil føre til påviselige forbedringer af praksis
inden for nuklear sikkerhed i Europa. Aktuelt:
90% (2011) Mål: 100% (2018) 2) Bidrage til udviklingen af løsninger til håndtering af radioaktivt
slutaffald Indikator:
Antal geologiske depoter til brugt nukleart brændsel og/eller højaktivt affald,
der planlægges i Europa, eller hvor Fællesskabet har støttet udformningen af en
risikoanalyse og den mulige prækonstruktionsfase. Aktuelt:
0 (2011) Mål: 3 (2018), 3) Støtte udviklingen og bæredygtigheden af nukleare kompetencer på
EU-plan Indikator:
Uddannelse gennem forskning – antal ph.d.-studerende og post doc-forskere, der
deltager i Euratoms fissionsprojekter Aktuelt:
ca. 200 (i alt for 2007-2011); Mål: 300 (i alt for 2014-2018) Indikator:
Antal stipendiatstuderende og studerende i Euratoms fusionsprogram. Aktuelt:
Gennemsnitligt 27 om året (2011); Mål: 40 om året (2018) 4) Fremme strålingsbeskyttelse Indikator:
procentdel af støttede projekter, der sandsynligvis vil have en påviselig
indvirkning på reguleringspraksis i forbindelse med strålingsbeskyttelse. Aktuelt:
90% (2011) Mål: 100% (2018) 5) Arbejde hen imod demonstration af gennemførlighed af fusion som
energikilde ved at udnytte eksisterende og fremtidige fusionsanlæg Indikator:
Antal publikationer i førende tidsskrifter Aktuelt:
ca. 800 (2010); Mål: opretholde det aktuelle niveau (2018). Beskrivelse af indikatoren: Kilde: Scopus-databasen. Bemærk, at denne
indikator kan være lavere i fremtiden som følge af det ændrede fokus i Euratoms
fusionsprogram fra forskning til teknologiudvikling. Indikatoren vedrører
artikler, hvor mindst én af de bidragende forfattere er fra det europæiske
fusionsforskningslaboratorium, som deltager i Euratomprogrammet. Den beregnes
på grundlag af fem internationale tidsskrifter med peer-review: Nuclear Fusion,
Plasma Physics and Controlled Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion
Science and Technology og Journal of Fusion Energy. 6) Skabe fundamentet for fremtidige fusionskraftanlæg ved at udvikle
materialer, teknologier og skitseprojekter Indikator:
Procentdel af milepæle i køreplanen for fusionsenergi for perioden 2014-2018,
som er opfyldt af Euratomprogrammet Aktuelt:
Ny indikator, 0 % Mål:
90 %, herunder rapport om skitseprojektering af fusionskraftværk (2018) Beskrivelse af indikatoren: Ny indikator, der baseres på køreplanen for
fusionsprogrammet, der skal udvikles inden 2014. 7) Fremme innovation og industriel konkurrenceevne Indikator:
antal spin-off-effekter fra fusionsforskning under Euratomprogrammet Aktuelt:
33 % af kontrakter resulterede i spin-off-effekter (2011); Mål: 50% (2018) Beskrivelse af indikatoren: Nye produkter eller tjenester udviklet af
virksomheder, der deltager i fusionsforskning. Indikator:
patentansøgninger frembragt af europæiske fusionsforskningslaboratorier. Aktuelt:
2-3 nye patenter om året (2011); Mål: 4-5 nye patenter i gennemsnit om året
(2018) 8) Sikre tilgængelighed og brug af forskningsinfrastrukturer af
paneuropæisk relevans Indikator:
antal forskningsinfrastrukturer, der støttes på fællesskabsplan, og antal
forskere, der bruger forskningsinfrastrukturer gennem støtte til mobilitet og
adgang Aktuelt:
ca. 800 (2008); Mål: 1200 (2018) Beskrivelse af indikatoren: Mobilitetsordning under fusionsprogrammet,
som støtter europæiske forskeres kortvarige besøg på fusionsanlæg, som f.eks.
JET. Indikatorer for direkte aktioner 1) Virkningsindikator for JRC's støtte til politikker Antal
tilfælde af håndgribelige og specifikke indvirkninger på EU's politikker som
følge af JRC's støtte til tekniske og videnskabelige politikker. Aktuelt:
39 (2010); Mål: 45 (2018) 2) Indikator for JRC's videnskabelige produktivitet Antal
publikationer med peer-review Aktuelt:
190 (2010); Mål: 210 (2018) De
indikatorer, der er nævnt i punkt 1) og 2) ovenfor, kan repræsenteres i
overensstemmelse med følgende fællesskabsmål for direkte aktioner: -
forbedre den nukleare sikkerhed, herunder brændsels- og reaktorsikkerhed,
affaldshåndtering og nedlukning samt nødberedskab -
forbedre sikringen i forbindelse med nuklear teknologi, herunder nuklear
sikkerhedskontrol, ikke-spredning, bekæmpelse af ulovlig handel og nuklear
eftersporing -
styrke den videnskabelige ekspertise på det nukleare område med henblik på
standardisering -
fremme videnforvaltning, uddannelse og erhvervsuddannelse -
støtte EU's politik om nuklear sikkerhed og den EU-lovgivning, der udvikles i
forbindelse hermed.
1.5.
Forslagets/initiativets begrundelse
1.5.1.
Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt
Jordskælvet i marts 2011
i Japan og de efterfølgende begivenheder på atomkraftværket Fukushima Daiichi
er en alvorlig understregning af, at nuklear fission kræver en løbende indsats
på området for sikkerhed og katastrofeberedskab, selv om teknologien er en
pålidelig kilde til grundlastproduktion af elektricitet med lav CO2-udledning.
De primære udfordringer i forbindelse med nuklear teknologi i dag er at sikre
fortsat høje sikkerhedsniveauer, udvikle løsninger til håndtering af slutaffald
og fastholdelse af nukleare kompetencer, hvis teknologien i højere grad skal
bidrage til de europæiske energisystemers konkurrenceevne, forsyningssikkerhed
og dekarbonisering. Lige så vigtigt er behovet for at sikre et robust system af
strålingsbeskyttelse på EU-plan, som også tager hensyn til fordelene ved
anvendelser inden for lægevidenskaben og i industrien. I lyset af de stigende
bekymringer over risikoen for spredning af kernevåben og truslen om nuklear
terrorisme skal der også udvikles passende kontrolforanstaltninger, som sikrer
den nukleare sikkerhed i Europa og resten af verden.
1.5.2.
Merværdien ved en indsats fra EU's side
Det er tydeligvis
nødvendigt med fællesskabsforanstaltninger for at tackle udfordringen med
nuklear sikkerhed og aftagende nuklear ekspertise i Europa. Markederne vil
endvidere ikke påtage sig det langsigtede FoU-program med høj risiko inden for
fusionsenergi. Der er overbevisende dokumentation for, at medlemsstater, der
handler alene, ikke kan gennemføre de nødvendige offentlige foranstaltninger.
Deres investeringer i forskning og innovation er forholdsvis lave og
fragmenterede. Det er usandsynligt, at en medlemsstat alene kan tackle problemerne
med manglende transnational koordinering. Euratom er velplaceret til at sikre
merværdi ved at udnytte synergivirkningerne mellem medlemsstaternes og den
private sektors forskningsaktiviteter og mellem videnskabelige områder og
teknologiske sektorer. Foranstaltninger på fællesskabsplan kan styrke
rammeprogrammet for forskning og innovation på det nukleare område og
koordinere medlemsstaternes forskningsaktiviteter for derved at forhindre
dobbeltarbejde, fastholde en kritisk masse på nøgleområder og sikre, at
offentlige midler udnyttes bedst muligt. Euratomprogrammet omfatter endvidere
det langsigtede FoU-program med høj risiko inden for fusionsenergi, idet
risikoen deles, og der opnås en rækkevidde og stordriftsfordele, som ellers
ikke ville være mulige. Det Fælles Forskningscenters ("JRC") direkte
aktioner sikrer merværdi på grund af deres unikke europæiske dimension. Disse
fordele går fra opfyldelse af Kommissionens behov for intern adgang til
videnskabelig dokumentation, der er uafhængig af nationale og private
interesser, til direkte fordele for EU-borgere gennem bidrag til politikker,
som fører til forbedrede økonomiske, miljømæssige og sociale forhold.
1.5.3.
Erfaringer fra lignende foranstaltninger
Euratomprogrammet
er baseret på erfaringer fra tidligere Euratomrammeprogrammer. Over en periode
på flere årtier har Euratomprogrammer: –
formået at involvere Europas bedste forskere og
institutter på det nukleare område –
ydet et betydeligt bidrag til Europas videnbase på
det nukleare område og haft en betydelig indvirkning på netværkssamarbejde og
samarbejde, hvilket har haft en betydelig omstrukturerende virkning på den
europæiske nukleare forskning. Sammen
med de positive resultater er der vigtige erfaringer, som skal udnyttes: –
forskning, innovation og uddannelse skal tackles på
en mere koordineret måde –
forskningsresultater skal formidles bedre og
omsættes til nye produkter, processer og tjenester –
foranstaltningernes struktur skal være mere
fokuseret, konkret, detaljeret og gennemsigtig –
overvågning og evaluering skal styrkes. Ifølge
anbefalingerne til direkte aktioner i nylige evalueringsrapporter kan JRC: –
fremme stærkere integration ved skabelsen af viden
i EU –
introducere konsekvensanalyser og
cost-benefit-undersøgelser af specifikke aktiviteter som en del af det nye
JRC-program –
forbedre samarbejdet med erhvervslivet for at
styrke virkningerne til gavn for den europæiske økonomis konkurrenceevne.
1.5.4.
Sammenhæng med andre relevante instrumenter og
eventuel synergivirkning
Euratomprogrammet
(2014-2018) bidrager til de tre strategiske målsætninger, der er fastsat i
Horisont 2020-rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020). I
overensstemmelse hermed fastholdes relevante forbindelser og grænseflader
mellem Euratomprogrammet og Horisont 2020-rammeprogrammet ved hjælp af de
tværgående aktioner.
1.6.
Varighed og finansielle virkninger
ý Forslag/initiativ af begrænset
varighed –
ý Forslag/initiativ gældende fra 01/01/2014 til 31/12/2018 –
ý Finansielle virkninger fra 2014 til 2026 ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset
varighed –
Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til
ÅÅÅÅ –
derefter gennemførelse i fuldt omfang
1.7.
Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[31]
ý Direkte central forvaltning ved Kommissionen ý Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: –
ý gennemførelsesorganer –
ý organer oprettet af Fællesskaberne[32] –
ý nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver –
¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i
henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i
finansforordningen ý Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne (når det er
hensigtsmæssigt) ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning
sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere
forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet
"Bemærkninger". Bemærkninger Kommissionen
agter at bruge en række forvaltningsmetoder til at gennemføre denne aktivitet
med udgangspunkt i de forvaltningsmetoder, der anvendes under det nuværende
finansielle overslag. Forvaltning sker gennem Kommissionens tjenestegrene og
Kommissionens eksisterende forvaltningsorganer, idet deres mandater fornys og
udvides på afbalanceret måde. Eksternalisering
af yderligere aktiviteter under Euratomprogrammet, navnlig gennem anvendelse af
eksisterende organer, forventes, så længe dette er foreneligt med målet om at
bevare kompetencerne på kernepolitiske områder inden for Kommissionens tjenestegrene.
De eksternaliseringsmidler, der bevares for at gennemføre disse aktiviteter,
udvælges på grundlag af deres dokumenterede effektivitet. Samtidig må det
personale, der er afsat til Kommissionens forvaltningsorganer, forøges
forholdsmæssigt med den del af budgettet, der svarer til de eksternaliserede
aktiviteter, og under hensyntagen til Kommissionens tilsagn om personalets
størrelse (Et budget for Europa 2020 – KOM(2011) 500).
2.
FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
Forenkling Euratomprogrammet
skal tiltrække de absolut bedste forskere og de mest innovative europæiske
virksomheder. Dette kan kun opnås gennem et program med mindst mulig
administrativ byrde for deltagerne og med passende tilskudsbetingelser.
Forenkling af Euratomprogrammet er en del af den bredere forenklingsproces, der
foreslås i forbindelse med Horisont 2020. Ligesom for Horisont 2020 målrettes
forenkling i Euratomprogrammet derfor mod tre overordnede mål: at reducere de
administrative omkostninger for deltagerne og at sætte skub i alle processer
vedrørende indkaldelse af forslag og tilskudsforvaltning og at sænke den
finansielle fejlprocent. Forenkling
i Euratomprogrammet opnås i flere dimensioner. 1) Strukturforenkling: Horisont 2020-reglerne
anvendes også for Euratomprogrammet. 2) Betydelig forenkling af finansieringsreglerne vil gøre det lettere at udarbejde forslag og forvalte projekter.
Samtidig vil det reducere antallet af finansielle fejl. Der foreslås følgende
tilgang: Hovedfinansieringsmodel
for tilskud: –
forenklet godtgørelse af reelle direkte
omkostninger med bredere accept af støttemodtagernes normale regnskabsførelse,
herunder dækning af visse skatter og afgifter –
mulighed for at bruge enhedsomkostninger til
personale (gennemsnitlige personaleomkostninger), hvis dette er støttemodtagernes
sædvanlige regnskabsmetode, og til ejere af små og mellemstore virksomheder,
der ikke modtager løn –
forenkling af tidsregistrering ved at opstille
klare og simple minimumsbetingelser, navnlig afskaffelse af forpligtelsen til
tidsregistrering for personale, der udelukkende arbejder med EU-projektet –
én godtgørelsessats for alle deltagere i stedet for
tre forskellige satser efter deltagertype –
generelt én fast sats, der dækker indirekte
omkostninger, i stedet for fire metoder til beregning af indirekte omkostninger –
resultatbaseret finansiering med engangsbeløb til
hele projekter inden for specifikke områder. 3) En revideret kontrolstrategi som beskrevet
i afsnit 2.2.2, der gennem en ny balance mellem tillid og kontrol vil mindske
den administrative byrde for deltagerne yderligere. Ud
over de enklere regler og kontrolforanstaltninger rationaliseres alle
procedurer og processer i forbindelse med projektgennemførelse. Det
omfatter detaljerede bestemmelser om forslagenes indhold og udformning,
processerne for omdannelse af forslag til projekter, kravene til rapportering
og overvågning samt relaterede vejledningsdokumenter og støttetjenester. Et
vigtigt bidrag til lavere administrative omkostninger for deltagerne kommer fra
en fælles brugervenlig it-platform, der er baseret på deltagerportalen i
forbindelse med EU's syvende rammeprogram for forskning og udvikling
(2007-2013).
2.1.
Bestemmelser om kontrol og rapportering
Der
udvikles et nyt system til evaluering og overvågning af de indirekte aktioner
under Euratomprogrammet. Det baseres på en omfattende, veltilrettelagt og
harmoniseret strategi med stærkt fokus på gennemløb, output, resultater og
indvirkninger. Det støttes af et passende dataarkiv, eksperter, målrettet
forskningsaktivitet og øget samarbejde med medlemsstaterne og associerede
stater, og det udmøntes gennem formidling og rapportering. Hvad angår direkte
aktioner, vil JRC fortsat forbedre sin overvågning ved yderligere at justere
sine indikatorer til måling af output og indvirkning.
2.2.
Forvaltnings- og kontrolsystem
En
fejlmargen på 2 % er vedtaget som hovedindikator på området for
forskningens lovlighed og formelle rigtighed. Dette har dog haft en række
uventede og uønskede bivirkninger. Det har været en udbredt opfattelse blandt
støttemodtagerne og hos den lovgivende myndighed, at kontrolbyrden er blevet
for tung. Det risikerer at sænke EU-forskningsprogrammernes tiltrækningskraft,
herunder Euratomprogrammet, og det vil berøre EU's forskning og innovation
negativt. Det
Europæiske Råd konkluderede den 4. februar 2011, at "det er afgørende, at
EU-instrumenterne til fremme af FUI forenkles for at gøre det lettere for de
bedste videnskabsfolk og de mest innovative virksomheder at anvende dem, især
ved at de relevante institutioner når til enighed om en ny balance mellem
tillid og kontrol og mellem at løbe risici og at undgå risici" (se EUCO
2/1/11 REV1, Bruxelles, den 8. marts 2011). I
sin beslutning af 11. november 2010 (P7_TA(2010)0401) om forenkling af
gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning støtter Europa-Parlamentet
udtrykkeligt en højere forskningsspecifik fejlrisiko og "er bekymret over,
at den nuværende ordning og praksis for forvaltningen af RP 7 i alt for høj
grad er kontrolorienteret og dermed fører til spild af ressourcer, lavere deltagelse
og mindre attraktive forskningsmiljøer; bemærker med bekymring, at det
eksisterende forvaltningssystem baseret på nulrisiko synes at lægge vægt på
risikominimering i stedet for risikostyring". Den
voldsomme stigning i antallet af revisioner og den efterfølgende ekstrapolation
af resultater har også fremprovokeret en bølge af klager fra forskningsverdenen
(f.eks. Trust Researchers-initiativet[33],
som indtil videre har indsamlet over 13 800 underskrifter). Det
accepteres derfor blandt interessenter og institutioner, at den nuværende
tilgang skal revideres. Der er andre mål og interesser, navnlig gennemførelsen
af forskningspolitikken, international konkurrenceevne og videnskabelig
ekspertise, som også skal overvejes. Samtidig er der et klart behov for at forvalte
budgettet på en effektiv måde og forhindre svig og spild. Det er de fælles
udfordringer for Horisont 2020 og Euratomprogrammet. Det
er stadig Kommissionens endelige mål at opnå en tilbageværende fejlprocent på
under 2 % af de samlede udgifter i programmets løbetid, og til det formål
har den introduceret en række forenklingsforanstaltninger. Andre mål, som
f.eks. EU-forskningspolitikkens tiltrækningskraft og vellykkede gennemførelse,
international konkurrenceevne, videnskabelig ekspertise og navnlig kontrolomkostninger
(se punkt 2.2.2), skal dog også indgå i overvejelserne. Når
disse elementer afvejes, foreslås det, at generaldirektoraterne med ansvar for
gennemførelsen af forsknings- og innovationsbudgettet fastlægger et
omkostningseffektivt internt kontrolsystem, der giver rimelig sikkerhed for, at
fejlprocenten i løbet af den flerårige udgiftsperiode ligger inden for
intervallet 2-5 % på årsbasis, idet det endelige mål er en tilbageværende
fejlprocent så nær på 2 % som muligt ved afslutningen af de flerårige
programmer, når de finansielle virkninger af alle revisions-, korrektions- og
inddrivelsesforanstaltninger er medregnet.
2.2.1.
Rammer for intern kontrol
Rammerne
for intern kontrol af tilskud er baseret på: –
brug af Kommissionens interne kontrolstandarder –
procedurer for udvælgelse af bedste projekter og
omsætninger af dem til retsakter –
projekt- og kontraktforvaltning i hele løbetiden
for alle projekter –
forudgående kontrol af alle krav, herunder
modtagelse af revisorerklæringer og forudgående attestering af regnskabsmetode –
efterfølgende revision af et udsnit af krav og –
videnskabelig evaluering af projektresultater. For
direkte aktioner omfatter de finansielle kredsløb forudgående kontrol af indkøb
og efterfølgende kontrol. Risici vurderes årligt, og fremskridt i udførelsen af
arbejdet og forbruget af ressourcer overvåges regelmæssigt baseret på
definerede mål og indikatorer.
2.2.2.
Omkostninger og fordele ved kontrol
Omkostningerne
til det interne kontrolsystem, der anvendes af Kommissionens
generaldirektorater med ansvar for gennemførelsen af forsknings- og
innovationsbudgettet (herunder Euratom), anslås at beløbe sig til
267 mio. EUR om året (baseret på den acceptable fejlrisiko for 2009).
Dette har skabt en betydelig byrde for støttemodtagerne og Kommissionens tjenestegrene.
Det har været en udbredt opfattelse blandt støttemodtagerne og hos den
lovgivende myndighed, at kontrolbyrden er blevet for tung. Det risikerer at
sænke EU-forskningsprogrammets tiltrækningskraft, og det vil berøre EU's
forskning og innovation negativt. 43 %
af Kommissionens tjenestegrenes samlede omkostninger til kontrol (herunder ikke
støttemodtagernes omkostninger) opstår i projektforvaltningsfasen, 18 %
ved udvælgelse af forslag og 16 % ved forhandling af kontrakter.
Efterfølgende revisioner og den deraf følgende gennemførelse udgjorde 23 %
(61 mio. EUR) af totalen. Denne
betydelige kontrolindsats har dog ikke fuldt ud opfyldt sit mål. Den anslåede
"tilbageværende" fejlprocent for det sjette rammeprogram for
forskning er efter indregning af alle inddrevne beløb og korrektioner, der er
blevet eller vil blive gennemført, stadig over 2 %. Den nuværende
fejlprocent fra revisioner af det syvende rammeprogram for forskning (RP7), som
er foretaget af Generaldirektoratet for Forskning og Innovation, er omkring
5 %, og det er usandsynligt, at den tilbageværende fejlprocent på 2 %
vil blive opnået, selv om den nuværende fejlprocent vil blive lavere på grund
af virkningerne af revisionerne og er lidt tendentiøs, eftersom den vedrører
støttemodtagere, der ikke tidligere er blevet revideret. Den fejlprocent, som
Revisionsretten har konstateret, er af samme størrelsesorden. 2.2.3. Forventet niveau af risiko for
manglende overensstemmelse Udgangspunktet
er status quo baseret på de revisioner, der indtil videre er gennemført under
RP7. Den foreløbige repræsentative fejlprocent er tæt på 5 % (for
Generaldirektoratet for Forskning og Innovation). De fleste konstaterede fejl
er opstået, fordi den nuværende ordning for finansiering af forskning er
baseret på godtgørelse af de faktiske omkostninger i forbindelse med
forskningsprojektet, som deltageren har opgivet. Det skaber betydelig
kompleksitet med hensyn til vurderingen af støtteberettigede omkostninger. En
analyse af fejlprocenter for de revisioner under RP7, der indtil videre er
gennemført i Generaldirektoratet for Forskning og Innovation, viser følgende: -
Omkring 27 % efter antal og 35 % efter beløb vedrører fejl i
forbindelse med opkrævning af personaleomkostninger. Almindelige problemer
omfatter opkrævning af gennemsnitlige eller budgetterede omkostninger (i stedet
for faktiske omkostninger), manglende registrering af tid brugt på programmet
og opkrævning af betaling for ikke-støtteberettigede elementer. -
Omkring 40 % efter antal og 37 % efter beløb vedrører andre direkte
omkostninger (ikke personale). Almindelige fejl er medregning af moms, mangel
på en klar forbindelse til projektet, manglende indgivelse af bilag og forkert
beregning af afskrivning, idet hele omkostninger til udstyr opkræves i stedet for
det afskrevne beløb, udlicitering uden forudgående godkendelse eller manglende
respekt for reglerne om kvalitet og pris osv. -
Omkring 33 % efter antal og 28 % efter beløb vedrører fejl i
forbindelse med indirekte omkostninger. Der gælder de samme risici som ved
personaleomkostninger med den yderligere risiko for unøjagtig eller uretfærdig
fordeling af faste omkostninger til EU-projekter. I
en række tilfælde udgør de indirekte omkostninger en fast procentdel af de
direkte omkostninger, og dermed er fejlprocenten i forbindelse med direkte
omkostninger proportional med fejlprocenten i forbindelse med direkte
omkostninger. Horisont
2020 og Euratomprogrammet indfører et betydeligt antal vigtige
forenklingsforanstaltninger (se punkt 2 ovenfor), som vil sænke fejlprocenten i
alle fejlkategorier. Høringen af interessenter og institutioner om yderligere
forenkling og konsekvensanalysen af Horisont 2020 viser dog tydeligt, at
fortsættelse af en finansieringsmodel baseret på godtgørelse af faktiske
omkostninger er den ønskede model. Systematisk anvendelse af outputbaseret
finansiering, faste satser og engangsbeløb synes at være for tidligt i denne
fase, da et sådant system ikke har været afprøvet i tidligere programmer. Hvis
et system baseret på godtgørelse af faktiske omkostninger bevares, vil fejl dog
fortsat forekomme. En
analyse af fejl konstateret under revision af RP7 viser, at omkring
25-35 % af fejlene ville være undgået med de foreslåede
forenklingsforanstaltninger. Fejlprocenten kan derefter forventes at falde med
1,5 %, dvs. fra næsten 5 % til omkring 3,5 %, et tal, der i
henhold til Kommissionens meddelelse rammer den rigtige balance mellem de
administrative omkostninger til kontrol og risikoen for fejl. Kommissionen
er derfor af den opfattelse, at for forskningsudgifter under Euratomprogrammet
er en fejlrisiko i intervallet 2-5 % på årsbasis et realistisk mål, når
der tages hensyn til kontrolomkostningerne, de foreslåede foranstaltninger til
reduktion af reglernes kompleksitet og den dertil knyttede iboende risiko ved
forskningsprojektets godtgørelsesomkostninger. Det endelige mål er en
tilbageværende fejlprocent så nær på 2 % som muligt ved afslutningen af
programmerne, når de finansielle virkninger af alle revisions-, korrektions- og
inddrivelsesforanstaltninger er medregnet. Strategien
for efterfølgende revision under Horisont 2020/Euratomprogrammet inddrager
dette mål. Den baseres på den årlige revision af et repræsentativt udsnit af
udgifter på tværs af hele programmet, som suppleres af en stikprøve, der er
sammensat på grundlag af risikoovervejelser. Det
overordnede antal efterfølgende revisioner begrænset til det antal, der er
strengt nødvendigt for at opfylde dette mål og strategien. Generelt finder
Kommissionen, at højst 7 % af deltagerne i Horisont 2020/Euratomprogrammet
skal underkastes revision i hele programperioden. Tidligere erfaringer viser,
at de reviderede udgifter er betydeligt højere, idet en dækning på mindst
40 % kan forventes. Strategien
for efterfølgende revision med hensyn til lovlighed og formel rigtighed
suppleres af forstærket videnskabelig evaluering og strategien mod svig (se
punkt 2.3 nedenfor). Dette
scenario er baseret på den antagelse, at forenklingsforanstaltningerne ikke
ændres yderligere i beslutningsprocessen. Bemærk:
Dette afsnit vedrører kun tilskudsforvaltningen; for administrative og
operationelle udgifter, der gennemføres gennem offentlige indkøbsprocesser,
gælder loftet på 2 % som acceptabel fejlrisiko. 2.3. Foranstaltninger til
forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Generaldirektoraterne
med ansvar for gennemførelsen af forsknings- og innovationsbudgettet ønsker at
bekæmpe svig i alle faser af tilskudsforvaltningsprocessen. De har udviklet og
gennemfører strategier mod svig, herunder udvidet brug af efterretningsoplysninger,
navnlig ved brug af avancerede it-værktøjer, samt uddannelse og information til
personalet. Der er udviklet sanktioner, der kan fungere som afskrækningsmiddel
i bekæmpelsen af svig, og passende bøder, hvis det opdages. Denne indsats vil
fortsætte. Forslagene til Horisont 2020 og Euratomprogrammet har været
underlagt fraud-proofing og en vurdering af deres indvirkning. Generelt bør de
foreslåede foranstaltninger have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af svig,
navnlig det større fokus på risikobaseret revision og styrket videnskabelig
evaluering og kontrol. Det
skal understreges, at omfanget af konstateret svig har været meget begrænset i
forhold til de samlede udgifter, men generaldirektoraterne med ansvar for
gennemførelsen af forskningsbudgettet ønsker dog stadig at bekæmpe det
målrettet. Kommissionen
træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at EU’s finansielle interesser
bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til
denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til
forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv
kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de
uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal
være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have
afskrækkende virkning. Kommissionen
eller dennes repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til at foretage
dokumentrevision og revision på stedet for alle støttemodtagere, kontrahenter
eller underkontrahenter og tredjeparter, som har modtaget EU-midler under
programmet. Det
Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har beføjelse til at foretage
kontrol på stedet hos erhvervsvirksomheder, der direkte eller indirekte er
berørt af en sådan finansiering, efter bestemmelserne i forordning (Euratom,
EF) nr. 2185/96 for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller anden
ulovlig aktivitet, der berører EU's finansielle interesser i forbindelse med en
tilskudsaftale eller -afgørelse eller en kontrakt vedrørende EU-finansiering. Samarbejdsaftaler
med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud,
afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af
denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF
beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne
bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER
2.3.
Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og
udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme
· Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme
rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige
finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgifternes art || Bidrag Nummer [Betegnelse………………………...……….] || OB/IOB[34] || fra EFTA-lande[35] || fra kandidatlande[36] || fra tredjelande || jf. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen 1 || || OB || NEJ || JA/NEJ* || JA || JA || || || || || ·
Nye budgetposter, som der er søgt om. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer Betegnelse || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredjelande || jf. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen 1 || 08 01 Administrative udgifter vedrørende politikområdet forskning 08 01 05 01 Udgifter vedrørende forskningspersonale 08 01 05 02 Eksternt forskningspersonale 08 01 05 03 Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter 10 01 Administrative udgifter vedrørende politikområdet direkte forskning 10 01 05 Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet direkte forskning 10 01 05 01 Udgifter vedrørende forskningspersonale 10 01 05 02 Eksternt forskningspersonale 10 01 05 03 Andre administrationsudgifter vedrørende forskning 10 01 05 04 - Forskningsinfrastrukturer 08 03 02 01 Euratom, fusionsenergi 08 03 02 02 Euratom, nuklear fission og strålingsbeskyttelse 08 04 01 Bevillinger hidrørende fra tredjeparters deltagelse i forskning og teknologisk udvikling 10 03 Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger - Euratom 10 03 01 Det Fælles Forskningscenters (FFC) nukleare aktiviteter 10 03 02 Bevillinger hidrørende fra tredjeparters deltagelse || IO || NEJ || JA/NEJ* || JA || NEJ * Der er drøftelser i
gang med Tyrkiet om en associeringsaftale vedrørende nuklear forskning. JRC anmoder om en ny budgetpost til infrastrukturinvesteringer. De
fleste af JRC's faciliteter stammer fra 1960'erne og 1970'erne og er ikke
længere tidssvarende. Derfor er nye anlæg og opgradering af eksisterende
infrastruktur nødvendig for, at JRC kan gennemføre sit flerårige arbejdsprogram
i overensstemmelse med EU's sikkerhedsstandarder og EU's 20/20/20-miljømål. JRC
har udarbejdet sin "Plan for udvikling af infrastrukturen 2014-2020",
hvori der gøres rede fro investeringsbehovene frem til 2020 for alle JRC's
lokaliteter, som de afspejles i den nye foreslåede budgetpost. JRC er et GD
under Kommissionen, som er spredt over fem forskellige lande, idet der er syv
videnskabelige institutter beliggende i følgende fem EU-medlemsstater: Ispra
(Italien), Geel (Belgien), Petten (Nederlandene), Karlsruhe (Tyskland) og
Sevilla (Spanien). JRC's forskningsfaciliteter omfatter nukleare anlæg og en
række forskellige højt specialiserede unikke laboratorier, som skal overholde
de nukleare, miljømæssige og sikkerhedsmæssige forskrifter i de pågældende
værtslande. De fornødne specialiserede tekniske tjenester, der står for
vedligehold og drift af disse anlæg, varetages af JRC-personale (herunder
sikkerhed og sikring, brandvæsen mv.), og der findes intet tilsvarende i nogen
af Kommissionens øvrige tjenestegrene. Budgetpost
10.01.05.01 anvendes til finansiering af tjenestemænd, der besætter en stilling
i JRC's stillingsfortegnelse, mens budgetpost 10.01.05.02 dækker eksternt personale
på tidsbestemt kontrakt (kontraktansatte, udstationerede nationale eksperter,
stipendiater, mv.), som sætter JRC i stand til at holde sig på forkant med
forskningen og opfylde de specifikke behov, som dets funktion som direkte
videnskabelig støttetjeneste for Kommissionen afføder. Disse
personalebevillinger går hovedsagelig til at finansiere forskere og teknikere,
der arbejder under videnskabelige aktioner til gennemførelse af JRC's
arbejdsprogram. Den rent "administrative" komponent af disse poster
er forholdsvis lav (under 20 %), hvilket GD HR har bekræftet ved sin
årlige "screening". Budgetpost
10.01.05.03 omhandler støtte til den nukleare og ikke-nukleare videnskabelige
og tekniske infrastruktur. En betydelig del af bevillingerne under denne post
går til: 1) at sikre JRC-institutternes normale drift (fx vedligehold, teknisk
udstyr, vand/gas/elforbrug, sikkerhed/sikring, strålingsbeskyttelse, it,
telekommunikation, databehandling, mv.) og 2) engangsforeteelser
(renovationsarbejder, modernisering af eksisterende faciliteter, opfyldelse af
nye standarder, mv.). 3.2. Anslåede virkninger for
udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede
virkninger for udgifterne – indirekte forskning i løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || 1 || Intelligent og inklusiv vækst Indirekte forskning || || || År || År || År || År || År || År || I ALT Aktionsbevillinger || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budgetpostens nummer: 08 03 02 i alt || Forpligtelser || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Betalinger || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920 Budgetpostens nummer: 08 03 02 01 Budgetpostens nummer: 08 03 02 02 || Forpligtelser || (1) || 108.073 || 116.201 || 124.612 || 133.312 || 142.309 || || 624.507 Betalinger || (2) || 80.065 || 94.967 || 104.867 || 107.771 || 128.659 || 108.178 || 624.507 Forpligtelser || (1) || 51.568 || 55.584 || 59.739 || 64.038 || 68.485 || || 299.414 Betalinger || (2) || 20.066 || 30.967 || 47.867 || 54.764 || 68.162 || 77.589 || 299.415 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet[37] 08 01 05 01 Udgifter vedrørende forskningspersonale 08 01 05 02 Eksternt forskningspersonale 08 01 05 03 Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter || 17.780 2.240 7.007 || 18.136 2.285 7.147 || 18.498 2.330 7.290 || 18.868 2.377 7.436 || 19.246 2.425 7.585 || || 92.529 11.657 36.465 Budgetpostens nummer: 08 01 05 || || (3) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || || 140.650 Bevillinger I ALT til GD Forskning og innovation || Forpligtelser || =1+1a +3 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Betalinger || =2+2a+3 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Betalinger || (5) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.350 || 196.821 || 185.766 || 923.920 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet I ALT || (6) || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Betalinger || =5+ 6 || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af
forslaget/initiativet: Ikke relevant.
Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration i løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || I ALT GD: Forskning / Direkte forskning || Menneskelige ressourcer || || || || || || 0 Andre administrationsudgifter || || || || || || 0 I ALT GD <….> || Bevillinger || || || || || || 0 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || || || || || || 0 i løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || I ALT Bevillinger I ALT Bevillinger under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 186.668 || 199.353 || 212.469 || 226.031 || 240.049 || || 1064.570 Betalinger || 127.158 || 153.502 || 180.852 || 191.216 || 226.076 || 185.766 || 1064.570 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede
virkninger for udgifterne – direkte forskning i
løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1 || Intelligent og inklusiv vækst GD JRC Direkte forskning || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År ≥ 2019 || I ALT Aktionsbevillinger || || || || || || || Budgetpostens nummer: 10.03 || Forpligtelser || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Betalinger || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Budgetpostens nummer: 10.03.01 || Forpligtelser || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Betalinger || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet[38] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 10 01 05 04 || 126.796 61.598 11.205 38.706 15.286 || 130.284 63.754 11.457 39.481 15.592 || 133.874 65.986 11.715 40.270 15.903 || 137.571 68.295 11.979 41.076 16.222 || 141.377 70.686 12.248 41.897 16.546 || || 669.901 330.319 58.604 201.430 79.549 Bevillinger I ALT til GD JRC / Direkte forskning || Forpligtelser || =1+1a +3 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || || 724.319 Betalinger || =2+2a+3 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Betalinger || (5) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet I ALT || (6) || 126.796 || 130.284 || 133.874 || 137.571 || 141.377 || 0 || 669.901 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319 Betalinger || =5+ 6 || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af
forslaget/initiativet: Ikke relevant. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration i løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || I ALT GD: Forskning / Direkte forskning || Menneskelige ressourcer || || || || || || Andre administrationsudgifter || || || || || || I ALT GD <….> || Bevillinger || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || || || || || || i løbende priser i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || > 2018 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 137.253 || 140.950 || 144.753 || 148.668 || 152.695 || 0 || 724.319 Betalinger || 131.501 || 139.266 || 144.082 || 148.506 || 152.530 || 8.434 || 724.319 Sammenfatning af de anslåede virkninger for
udgifterne – indirekte forskning + direkte forskning i løbende priser
i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1 || Intelligent og inklusiv vækst Sammenfatning Indirekte forskning / Direkte forskning || || || År || År || År || År || År || År || I ALT Aktionsbevillinger || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || Budgetpostens nummer: 08 03 02 || Forpligtelser || (1) || 159.641 || 171.785 || 184.350 || 197.350 || 210.794 || || 923.920 Betalinger || (2) || 100.131 || 125.934 || 152.733 || 162.535 || 196.821 || 185.766 || 923.920 Budgetpostens nummer: 10.03 || Forpligtelser || (1a) || 10.457 || 10.666 || 10.879 || 11.097 || 11.319 || 0 || 54.417 Betalinger || (2a) || 4.706 || 8.982 || 10.208 || 10.935 || 11.153 || 8.434 || 54.417 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet[39] 08 01 05 10 01 05 || 27.027 || 27.568 || 28.119 || 28.681 || 29.255 || 0 || 140.650 137.252 || 140.950 || 144.753 || 148.669 || 152.696 || 0 0 || 724.320 Budgetpostens nummer: 08 01 05 / 10 01 05 || || (3) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551 Bevillinger I ALT til GD Forskning og innovation / Direkte forskning || Forpligtelser || =1+1a +3 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889 Betalinger || =2+2a+3 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 170.098 || 182.451 || 195.229 || 208.447 || 222.113 || || 978.338 Betalinger || (5) || 104.837 || 134.916 || 162.941 || 173.470 || 207.974 || 194.200 || 978.338 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet I ALT || (6) || 153.822 || 157.852 || 161.992 || 166.253 || 170.632 || || 810.551 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 a i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 323.920 || 340.303 || 357.221 || 374.700 || 392.745 || || 1788.889 Betalinger || =5+ 6 || 258.659 || 292.768 || 324.933 || 339.723 || 378.606 || 194.200 || 1788.889 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af
forslaget/initiativet: Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for Euratomprogrammet I ALT || (6) || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (Referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || 3.2.2. Anslåede virkninger for
aktionsbevillingerne – ¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger – X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som
anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR
(3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || I ALT RESULTATER Type resultater[40] || Resultaternes gnsntl. omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Samlede resultater (antal) || Samlede omkostninger SPECIFIKKE MÅL NR. 1-8 for indirekte aktioner[41] || || || || || || - Resultat – Euratom fusion || ** || ** || 100 || 108.073 || 100 || 116.201 || 100 || 124.612 || 100 || 133.312 || 100 || 142.309 || 500 || 624.507 - Resultat – Euratom fission || || || 25 || 51.568 || 25 || 55.584 || 25 || 59.739 || 25 || 64.038 || 25 || 68.485 || 125 || 299.414 Subtotal for specifikke mål nr. 1-8 for indirekte aktioner || || || || || || SPECIFIKKE MÅL NR. 1-5 for direkte aktioner[42] || || || || || || - Resultat – Euratom direkte forskning - JRC || *** || *** || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417 Subtotal for specifikke mål nr. 1-5 for direkte aktioner || 150 || 10.457 || 150 || 10.666 || 150 || 10.879 || 150 || 11.097 || 150 || 11.319 || 750 || 54.417 OMKOSTNINGER I ALT || 275 || 170.098 || 275 || 182.451 || 275 || 195.229 || 275 || 208.447 || 275 || 222.113 || 1,375 || 978.338 (*) Anslået antal resultater (**) Resultatet af en forskningstilskud er i
reglen en rapport med kendsgerninger og resultater. (***) Type resultat: Produkter og
tjenesteydelser til EU's politiske beslutningstagere. Resultaternes gennemsnitlige omkostninger: Omkostningerne til de enkelte resultater er meget
forskellige. Eksempelvis er et rutinemæssigt produkt (fx en regelmæssig
prognose for afgrødeudbytte) ikke sammenligneligt med en slutrapport over en
omfattende og eventuelt dyr undersøgelse, hvor omfattende bevillinger har ført
til ét enkelt dokument. Begge er relevante og nyttige, men tjener vidt
forskellige formål. Den gennemsnitlige omkostning er blot matematisk beregnet
ved division af budgettet med det skønnede antal resultater. 3.2.3. Anslåede virkninger for
administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé – ¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger – X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af
administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || Andre administrationsudgifter || || || || || || Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[43] i den flerårige finansielle ramme || Indirekte forskning || Direkte forskning || Indirekte forskning || Direkte forskning || Indirekte forskning || Direkte forskning || Indirekte forskning || Direkte forskning || Indirekte forskning || Direkte forskning Menneskelige ressourcer || 20.020 || 72.803 || 20.421 || 75.211 || 20.828 || 77.701 || 21.245 || 80.274 || 21.671 || 82.934 Andre administrationsudgifter || 7.007 || 53.992 || 7.147 || 55.072 || 7.290 || 56.174 || 7.436 || 57.297 || 7.585 || 58.443 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377 I ALT* || 27.027 || 126.796 || 27.568 || 130.284 || 28.118 || 133.874 || 28.681 || 137.571 || 29.256 || 141.377 * Disse tal kan blive justeret som følge af den
påregnede eksternaliseringsprocedure. 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige
ressourcer –
¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –
X Forslaget/initiativet
medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst
én decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || X 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || || || || || || xx 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || 08 01 05 01 (indirekte forskning)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140 || 10 01 05 01 (direkte forskning) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566 || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[44] || XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) || || || || || || XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || 08 01 04 40 [45] || - i hovedsædet[46] || || || || || || || - i delegationerne - tjenestemænd og midlertidigt ansatte - KA GFI-IV - UNE || || || || || || 08 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 10 01 05 02 (KA, V, UNE - direkte forskning) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194 || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || I ALT || 935 || 935 || 935 || 935 || 935 XX angiver det
berørte politikområde eller budgetafsnit. * I disse samlede tal er tjenestemænd,
midlertidigt ansatte og eksternt personale, der forvalter ITER-projektet i
hovedsædet (Bruxelles), ikke medregnet. Dette
personale er opført i det supplerende forskningsprogram for ITER-projektet LFS. Personalebehovet vil
blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til
aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere
bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige
tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Opgaver, der hænger sammen med gennemførelsen a Euratom-forsknings- og -uddannelsesprogrammet (direkte og indirekte aktioner), især vedrørende forvaltning af nukleart affald, nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol og sikring. De skal også udføre opgaver, der er nødvendige for nedlukning af JRC's nukleare faciliteter. Eksternt personale 3.2.4. Forenelighed med indeværende
flerårige finansielle ramme –
X Forslaget/initiativet er foreneligt med
indeværende flerårige finansielle ramme. –
¨ Forslaget/initiativet kræver
omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. – ¨ Forslaget/initiativet kræver, at
fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme
revideres[47]. Ikke
relevant. 3.2.5. Tredjemands bidrag til
finansieringen –
¨ Forslaget/initiativet
indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. –
X Forslaget/initiativet
indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: i mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 - 2018 Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || Tredjelande, der er associeret til programmet Samfinansierede bevillinger I ALT* || Pm Tredjeparters deltagelse tilføjes på et senere tidspunkt *Tredjeparters
deltagelse er endnu ikke fastsat, men tilføjes på et senere tidspunkt. 3.3. Anslåede virkninger for
indtægterne –
¨ Forslaget/initiativet har
ingen finansielle virkninger for indtægterne. –
X Forslaget/initiativet
har følgende finansielle virkninger: –
¨ for egne indtægter –
X for
diverse indtægter i mio. EUR (3 decimaler) Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[48] 2014 til 2018 Artikel 6011* Artikel 6012* Artikel 6013 Artikel 6031** || || pm pm pm pm * Aftalerne om Schweiz'
deltagelse og om JET fællesfondens bidrag er endnu ikke afsluttet. Der er
drøftelser i gang med Tyrkiet om samarbejde inden for nuklear forskning. For diverse indtægter,
der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der
påvirkes. 08 04 01 Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning, teknologisk
udvikling og innovation 10 03 02 Bevillinger hidrørende fra tredjeparters (ikke fra
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde) deltagelse i forskning og
teknologisk udvikling Det oplyses, hvilken
metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne. Nogle
associerede stater kan deltage i supplerende finansiering af rammeprogrammet
via associeringsaftaler. Beregningsmetoden vil være anført i
associeringsaftalen og er ikke nødvendigvis den samme i alle aftaler. De fleste
beregninger bygger på den associerede stats BNP sammenlignet med
medlemsstaternes samlede BNP, således at denne procentsats anvendes på det
samlede budget. [1] Euratomtraktatens artikel 7. [2] KOM(2011) 48. [3] EUT C…, s. [4] EUT C…, s. [5] EUT L [...]. [6] Rådets konklusioner af 2. december 2008 om behovet for
kompetencer på det nukleare område (15406/08). [7] EUT L358 af 16.12.2006, s. 62. [8] EUT L 90 af 30.3.2007. [9] KOM(2010) 546 endelig, 6.10.2010. [10] K(2005) 576 endelig, 11.3.2005. [11] 2010/2079 (INI). [12] EUT
[…]. [13] EUT
L 400 af 30.12.2006, s.1. [14] EUT L [...]. [15] EFT L 107 af 30.4.1996, s. 12. [16] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 60. [17] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 404. [18] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 434. [19] EUT L [...]. [20] EUT
L [...]. [21] EUT
L [...]. [22] EUT
L [...]. [23] EUT L [...]. [24] EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25. [25] Ikke offentliggjort i EUT. [26] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. [27] EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18. [28] EUT L 199 af 19.7.2011, s. 1. [29] ABM: Activity Based Management (aktivitetsbaseret
ledelse).
ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [30] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) og b), i
finansforordningen. [31] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og
henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185. [33] http://www.trust-researchers.eu/. [34] OB = opdelte bevillinger / IOB = ikke-opdelte bevillinger. [35] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [36] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle
kandidatlande på Vestbalkan. [37] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
gennemførelse af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster),
indirekte forskning, direkte forskning. [38] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
gennemførelse af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster),
indirekte forskning, direkte forskning. [39] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
gennemførelse af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster),
indirekte forskning, direkte forskning. [40] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal
leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej
osv.). [41] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål for
indirekte aktioner". [42] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål for
direkte aktioner". [43] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster),
indirekte forskning, direkte forskning. [44] KA = kontraktansatte; V = vikarer; UED = unge eksperter
ved delegationerne; LA = lokalt ansatte; UNE = udstationerede nationale
eksperter. [45] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere
BA-poster). [46] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for
Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [47] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [48] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told og
sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra
opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.