This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0614
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on specific provisions concerning the European Regional Development Fund and the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006
/* KOM/2011/0614 endelig - 2011/0275 (COD) */
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om særlige bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 /* KOM/2011/0614 endelig - 2011/0275 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen et
forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020: Et
budget for Europa 2020[1].
I sit forslag slog Kommissionen fast, at samhørighedspolitikken bør forblive et
væsentligt element af den næste finansielle pakke og understregede dens
centrale rolle i gennemførelsen af EU 2020-strategien[2]. Kommissionen foreslog derfor en række vigtige
ændringer til den måde, hvorpå samhørighedspolitikken udformes og gennemføres.
Blandt forslagets vigtigste kendetegn er, at koncentrere bevillingerne på et
mindre antal prioriteter, som hænger bedre sammen med Europa 2020-strategien,
at fokusere på at nå resultater, at overvåge de fremskridt, der gøres i retning
af aftalte mål, at øge anvendelsen af betingelser og at forenkle leveringen. Denne forordning fastsætter bestemmelser for
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og ophæver forordning (EF) nr.
1083/2006. Den er inspireret af det arbejde, der er iværksat siden offentliggørelsen
af den fjerde rapport om samhørighed i maj 2007, som skitserede de vigtigste
udfordringer, som regionerne står over for i de næste årtier, og samtidig
igangsatte debatten om den fremtidige samhørighedspolitik. Den 9. november 2010
vedtog Kommissionen den femte samhørighedsrapport, som er en analyse af de
sociale og økonomiske udviklingstendenser og opstiller retningslinjer for den
fremtidige samhørighedspolitik. Samhørighedspolitikken er det vigtigste
investeringsinstrument til støtte for Unionens nøgleprioriteter, der er
nedfældet i Europa 2020-strategien. Det er fordi, den fokuserer på de lande og
regioner, hvor behovet er størst. Det har været en af de største succeser i EU,
når det gælder om at hæve levestandarden for alle Unionens borgere. Det sker
ikke kun ved at hjælpe fattige medlemsstater og regioner at udvikle sig og
vokse, men også gennem dens rolle i integrationen i det indre marked, hvis
størrelse giver markeds- og stordriftsfordele til alle dele af EU, rige som
fattige, store som små. Kommissionens evaluering af tidligere udgifter til
samhørighedspolitikken har vist mange eksempler på merværdi og vækst- og
jobskabende investeringer, som ikke ville have fundet sted uden støtte fra
EU-budgettet. Men resultaterne viser også virkningerne af spredning og
manglende prioritering. På et tidspunkt, hvor de offentlige ressourcer er
knappe, og vækstfremmende investeringer er mere nødvendige end nogensinde før,
har Kommissionen besluttet at foreslå væsentlige ændringer af
samhørighedspolitikken. EFRU har til formål at styrke den økonomiske
og sociale samhørighed i EU ved at korrigere de ubalancer, der findes mellem
EU's regioner. EFRU yder støtte til regional og lokal udvikling ved at
medfinansiere investeringer i F&U og innovation, klimaforandrings- og
miljøforanstaltninger, erhvervsstøtte til SMV, tjenester af fælles økonomisk
interesse, telekommunikations-, energi- og transportinfrastrukturer, sundheds-
og uddannelsesinfrastrukturer og sociale infrastrukturer samt bæredygtig
byudvikling. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF
INTERESSENTER OG KONSEKVENSANALYSE 2.1. Høringer og ekspertrådgivning Ved udarbejdelsen af forslagene er der taget
hensyn til resultaterne af de offentlige høringer om 5. situationsrapport om
økonomisk og social samhørighed, gennemgangen af EU-budgettet[3], forslagene til den flerårige
finansielle ramme[4],
den femte samhørighedsrapport[5]
og konsultationerne efter vedtagelsen af rapporten. Den offentlige høring om den femte
samhørighedsrapports konklusioner fandt sted mellem den 12. november 2010 og
den 31. januar 2011. Der indkom 444 bidrag i alt. Respondenterne var
medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter,
organisationer med europæisk sigte, ngo 'er, borgere og andre interessenter.
Den offentlige høring stillede en række spørgsmål om den fremtidige
samhørighedspolitik. Et resumé af resultaterne blev offentliggjort den 13. maj
2011[6]. Resultaterne af de efterfølgende evalueringer,
der er foretaget for programmerne for 2000-2006, og en bred vifte af
undersøgelser og ekspertrådgivning blev anvendt som input. Der blev også
modtaget ekspertrådgivning fra gruppen af højtstående eksperter vedrørende
samhørighedspolitikkens fremtid, der er sammensat af eksperter fra de nationale
forvaltninger, og som afholdt 10 møder mellem 2009 og 2011. Resultaterne af den offentlige høring om den
femte samhørighedsrapport viser, at der er generel enighed om at koncentrere
finansieringen. Der er dog en vis betænkelighed vedrørende afgørelser om
koncentration, som ikke træffes på det rette niveau. Mange bidrag fremhæver
navnlig behovet for fleksibilitet og nødvendigheden af at tage hensyn til
særlige territoriale forhold. Herudover udtrykte flere interessenter bekymring
for, at hvis prioriteterne begrænses for meget på EU-niveau, så vil der ikke
være den nødvendige fleksibilitet til at formulere passende regionale
udviklingsstrategier. 2.2. Konsekvensanalyse Valgmulighederne blev vurderet, især i
forbindelse med EFRU-bidraget til to offentlige goder: –
bidraget til beskæftigelse, F&U og innovation
gennem virksomhedsstøtte –
investeringerne i grundlæggende infrastruktur
(f.eks. transport-, energi-, miljø-, social- og sundhedsinfrastrukturer). Andre områder, hvor EFRU yder et vigtigt bidrag
til EU's offentlige goder, blev ikke behandlet, da de successive evalueringer
og den akademiske forskning ikke har konstateret særlige problemer inden for
disse områder for så vidt angår EFRU's interventionsområde. Med hensyn til virksomhedsstøtte kan det hævdes,
at en sådan støtte, især i form af tilskud, er vigtigst for små virksomheder
til innovative aktiviteter og i områder med industriel tilbagegang, hvor der
sker strukturelle ændringer. Det er mindre indlysende at investere i store
virksomheder, mindre innovative områder og regioner, som er attraktive for
investorer uden støtten. Det er fornuftigt at finansiere infrastruktur i mindre
udviklede områder, hvor de offentlige myndigheder ikke har tilstrækkelige
midler til investeringer, og hvor investeringsomkostningerne ikke kan tjenes
hjem igen, fordi befolkningen har en lav indkomst. Det er langt mindre
fornuftigt at investere i grundlæggende infrastruktur i mere udviklede
regioner. De undersøgte valgmuligheder inkluderer bl.a.
status quo-situationen, ændringer for at gøre støtten mere målrettet, og en mulighed,
som ville være betydelig mere restriktiv i forhold til de nuværende
finansieringsmuligheder. Muligheden med øget målrettethed blev valgt, hvilket
øger finansieringens efficiens, effektivitet og EU-merværdi, men samtidig giver
regionerne tilstrækkelig fleksibilitet med hensyn til investeringer og mindsker
risikoen for, at aktiviteter, der kræver finansiering, ligger uden for
anvendelsesområdet. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD Den europæiske regionalpolitik spiller en vigtig
rolle, når det gælder at mobilisere lokale aktiver og fokusere på udviklingen
af det forhåndenværende potentiale. Artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions
funktionsmåde (TEUF) opfordrer til handling fra Den Europæiske Union til at
styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og fremme en
harmonisk udvikling i hele EU ved at mindske forskellene mellem regionernes
udviklingsniveau og fremme udviklingen i mindre gunstigt stillede regioner. Målet om økonomisk, social og territorial
samhørighed fremmes gennem tre EU-fonde. Som fastsat i artikel 176 i TEUF er
formålet med EFRU at fremme udviklingen og den strukturelle tilpasning af
regioner med efterslæb og af industriområder i nedgang. Ifølge artikel 174 i TEUF skal der blandt de
berørte områder lægges særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel
overgangsproces og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller
demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt
befolkede områder samt ø-områder, grænseoverskridende områder og bjergområder. Ifølge artikel 349 i TEUF skal der vedtages
specifikke foranstaltninger for at tage hensyn til den strukturelle sociale og
økonomiske situation i regionerne i den yderste periferi, som forværres af
visse specifikke træk, som alvorligt hæmmer disse regioner i deres udvikling.
Disse specifikke foranstaltninger skal omfatte betingelser for adgang til
strukturfondene. Timingen af den fornyede gennemgang af EU-støtte
til at fremme samhørighed hænger sammen med forslaget til en ny flerårig
finansiel ramme, jf. Kommissionens arbejdsprogram. Som EU 's budgetrevision har fremhævet:
"EU's budget skal anvendes til finansiering af EU's offentlige goder,
foranstaltninger, som medlemsstaterne og regionerne ikke kan finansiere selv,
eller hvis det kan sikre bedre resultater"[7].
Forslaget til retsakten overholder subsidiaritetsprincippet, eftersom opgaverne
for EFRU er fastsat i traktaten, og politikken gennemføres i overensstemmelse
med princippet om delt forvaltning og under hensyntagen til den institutionelle
kompetence i medlemsstaterne og regionerne. Retsakten og typen af foranstaltning (dvs.
finansiering) er begge defineret i TEUF, som er retsgrundlaget for
strukturfondene, og som bestemmer, at strukturfondenes opgaver, prioriterede mål
og organisation fastsættes i forordninger. 4. VIRKNING FOR BUDGETTET Kommissionens forslag til en flerårig finansiel
ramme regner med et beløb på 376 mia. EUR til økonomisk, social og territorial
samhørighed i perioden 2014-2020. Foreslået budget 2014-2020 || Mia. EUR Konvergensregioner Overgangsregioner Konkurrenceevneregioner Territorialt samarbejde Samhørighedsfonden Ekstra tildeling til tyndtbefolkede områder og randområder || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926 Connecting Europe-faciliteten inden for transport, energi og informations- og kommunikationsteknologier (ikt) || 40 (med yderligere 10 mia. EUR øremærket i Samhørighedsfonden) *Alle tal i faste
2011-priser Kommissionens forslag fastsætter mindsteandele
til Den Europæiske Socialfond (ESF) for hver kategori af regioner med henblik
på at øge fondenes bidrag til indsatsen for at virkeliggøre hovedmålsætningerne
i Europa 2020-strategien. Med disse andele kommer ESF som helhed til at tegne
sig for mindst 25 % af budgettet til samhørighedspolitikken, dvs. 84 mia.
EUR. Dette betyder, at der maksimalt er 183,3 mia. EUR til rådighed for EFRU
for perioden 2014-2020. 5. Resumé af
indholdet af den foreslåede forordning Den foreslåede forordning fastlægger
anvendelsesområdet for EFRU, og definerer også en negativliste over
aktiviteter, som ikke vil være støtteberettigede. Forordningen fastsætter
prioriteter for hvert tematisk mål. Overgangsregionerne og de mere udviklede
regioner vil blive pålagt at anvende størstedelen af midlerne fra
samhørighedsfinansieringen (undtagen ESF) på energieffektivitet og vedvarende
energi, fremme af små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne og
innovation. Mindre udviklede regioner vil kunne anvende deres andel af midlerne
til en bredere vifte af mål, der afspejler deres bredere udviklingsbehov. Den mekanisme,
der foreslås: –
Mindst 80 % af ressourcerne fokuseres på
energieffektivitet og vedvarende energi, forskning og innovation og SMV-støtte
i mere udviklede regioner og overgangsregioner, og mindst 20 % heraf skal
gå til energieffektivitet og vedvarende energi. Da der fortsat er
omstruktureringsbehov i regioner, som ikke længere hører under konvergensmålet,
nedsættes mindsteandelen her til 60 %. –
Mindst 50% af ressourcerne fokuseres på
energieffektivitet og vedvarende energi, forskning og innovation og SMV-støtte
i mindre udviklede regioner, og mindst 6 % heraf skal bruges til
energieffektivitet og vedvarende energi. Den foreslåede forordning fastsætter en øget
fokus på bæredygtig byudvikling. Den øgede fokus skal nås gennem øremærkning af
et minimum på 5 % af EFRU 's midler til bæredygtig byudvikling, oprettelse
af en byudviklingsplatform til at fremme kapacitetsopbygning og udveksling af
erfaringer og vedtagelse af en liste over byer, hvor integrerede aktioner for
bæredygtig byudvikling vil blive gennemført. Den foreslåede forordning har til formål at
bidrage til, at finansieringen bliver mere resultatorienteret, ved at fastlægge
fælles indikatorer vedrørende fysisk output og resultater vedrørende det
endelige mål for finansieringen. I forslaget til forordning nævnes behovet for at
lægge særlig vægt på operationelle programmer til særlige vanskeligheder i
områder med alvorlige og permanente naturbetingede eller demografiske ulemper. Endelig indeholder den foreslåede forordning
særlige bestemmelser for anvendelsen af de specifikke yderligere tildelinger
til regionerne i den yderste periferi. 2011/0275 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om særlige bestemmelser for Den Europæiske
Fond for Regionaludvikling og målet om investeringer i vækst og beskæftigelse
og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1080/2006 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 178 og 349, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[8], under henvisning til udtalelse fra
Regionsudvalget[9], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1)
Ifølge traktatens artikel 176 skal Den Europæiske
Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrage til at udligne de største regionale
skævheder i Fællesskabet. EFRU bidrager således til at mindske forskellen
mellem de forskellige regioners udviklingsniveau og afstanden til de mindst
begunstigede regioner, herunder landdistrikter og byer, industriområder i
tilbagegang samt områder med alvorlige og permanente naturbetingede eller
demografiske ulemper såsom øer, bjergområder, tyndt befolkede områder og
grænseregioner. (2)
De bestemmelser, som er fælles for EFRU, Den
Europæiske Socialfond (ESF) (i det følgende benævnt
"strukturfondene") og Samhørighedsfonden, er fastlagt i forordning
(EU) nr. […]/2012 af […] om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for
Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den
Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske
Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om
generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den
Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF)
nr. 1083/2006[10]
[den generelle forordning]. (3)
Der bør fastsættes særlige bestemmelser om, hvilken
type aktiviteter der kan støttes af EFRU under de tematiske mål, der er
fastlagt i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning]. Samtidig
bør udgifter uden for EFRU's anvendelsesområde defineres og præciseres,
herunder for så vidt angår nedbringelsen af drivhusgasemissioner i anlæg, der
er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober
2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i
Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF[11]. (4)
For at imødekomme EFRU's særlige behov og i
overensstemmelse med Europa 2020-strategien[12],
hvor samhørighedspolitikken bør støtte behovet for at opnå intelligent,
bæredygtig og inklusiv vækst, er det nødvendigt at fastlægge EFRU-specifikke
aktioner som "investeringsprioriteter" for de enkelte tematiske mål,
der er fastsat i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle
forordning]. (5)
EFRU bør bidrage til Europa 2020-strategien og
dermed sikre større koncentration af EFRU-støtte på Unionens prioriteter. Alt
efter, hvilken kategori region der modtager støtte, bør EFRU-støtten
koncentreres på forskning og innovation, små og mellemstore virksomheder og
modvirkning af klimaforandringer. Koncentrationsgraden bør tage hensyn til den
pågældende regions udviklingsniveau og de specifikke behov i regioner, hvor BNP
pr. indbygger i perioden 2007-2013 var mindre end 75 % af det
gennemsnitlige BNP for EU-25 i referenceperioden. (6)
Der bør fastlægges fælles indikatorer til brug ved
evalueringen af programgennemførelsen, inden medlemsstaterne udarbejder deres
operationelle programmer. Indikatorerne bør suppleres med programspecifikke
indikatorer. (7)
Inden for rammerne for en bæredygtig udvikling af
bymiljøet anses det for nødvendigt at understøtte integrerede foranstaltninger
til at afhjælpe de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige og sociale
problemstillinger i byområder og at fastlægge en procedure for opstilling af en
liste over byer, der er omfattet af sådanne foranstaltninger, og den
finansielle tildeling til sådanne foranstaltninger. (8)
På EU-niveau bør der tages endnu et skridt frem mod
at oprette en platform for byudvikling ved at bygge videre på de erfaringer og
kompetencer, der er opnået i forbindelse med integrationen af aktioner inden
for bæredygtig byudvikling i de operationelle programmer, der støttes af EFRU i
perioden 2007-2013. (9)
Med henblik på at identificere eller afprøve nye
løsninger på problemstillinger vedrørende bæredygtig byudvikling, som er
relevante for hele Unionen, bør EFRU støtte innovative aktioner inden for
bæredygtig byudvikling. (10)
EFRU bør tackle problemerne i forbindelse med, at
områder med ekstrem lav befolkningstæthed ligger langt væk fra og har dårlige
adgangsbetingelser til store markeder, jf. protokol nr. 6 om særlige
bestemmelser for mål 6 inden for rammerne af strukturfondene i Finland og
Sverige til tiltrædelsesakten af 1994. EFRU bør ligeledes tackle de særlige
problemer, som visse øer, bjergområder, grænseregioner og tyndt befolkede
områder har, fordi deres geografiske placering bremser udviklingen, med henblik
på at støtte en bæredygtig udvikling i disse områder. (11)
Der bør tages særligt hensyn til regionerne i den
yderste periferi, blandt andet ved undtagelsesvis at udvide EFRU's
anvendelsesområde til at omfatte finansiering af driftsstøtte, der ydes som
kompensation for ekstraudgifter som følge af deres særlige sociale og
økonomiske situation, som forværres af de ulemper, der er omhandlet i
traktatens artikel 349, dvs. deres fjerne beliggenhed, deres status som
øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske
forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er
vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioner i deres
udvikling. For at støtte udviklingen af bestående og nye økonomiske aktiviteter
bør mindst 50 % af den specifikke yderligere tildeling anvendes til
aktioner, som bidrager til en diversificering og modernisering af økonomierne i
regionerne i den yderste periferi. (12)
Med henblik på at fastlægge procedurer for
udvælgelsen og gennemførelsen af innovative aktioner bør beføjelsen til at
vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290
i traktaten for så vidt angår det indhold og anvendelsesområde, der er fastlagt
i artikel 9. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante
høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede
retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af
relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. (13)
Med sigte på at sikre ensartede vilkår for
gennemførelsen af denne forordning bør gennemførelsesbeføjelser delegeres til
Kommissionen for så vidt angår listen over byer, som skal deltage i byudviklingsplatformen.
Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler
og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens
udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[13]. (14)
Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for
Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999[14]. Af klarhedshensyn bør forordning
(EF) nr. 1080/2006 ophæves — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I
Fælles bestemmelser Artikel 1
Genstand Denne forordning fastlægger Den Europæiske
Fond for Regionaludviklings (EFRU) opgaver, herunder anvendelsesområdet for
dens støtte med hensyn til målene om investeringer for vækst og beskæftigelse
og det europæiske territoriale samarbejde, og særlige bestemmelser vedrørende
EFRU-støtte til målet om investeringer for vækst og beskæftigelse. Artikel 2
EFRU's opgaver EFRU skal bidrage til finansieringen af
støtte, som har til formål at styrke den økonomiske, sociale og territoriale
samhørighed ved at afhjælpe de største regionale skævheder gennem støtte til
udvikling og strukturel tilpasning af regionale økonomier, herunder omlægning
af industriområder i nedgang og tilbagestående regioner. Artikel 3
Anvendelsesområdet for støtte
fra EFRU 1.
EFRU yder støtte til: a) erhvervsinvesteringer, der medvirker til
at skabe og bevare langsigtede beskæftigelsesmuligheder via direkte støtte til
investeringer i små og mellemstore virksomheder (SMV) b) investeringer i infrastruktur, der
tilbyder basisserviceydelser til borgerne inden for energi, miljø, transport og
informations- og kommunikationsteknologier (ikt) c) investeringer i social-, sundheds- og
uddannelsesinfrastruktur d) udvikling af regionernes eget potentiale
gennem støtte til regional og lokal udvikling, forskning og innovation.
Foranstaltningerne skal omfatte: i) faste investeringer i udstyr og
infrastruktur i mindre omfang ii) støtte og tjenesteydelser til
virksomheder, navnlig SMV iii) støtte til offentlige forsknings- og
innovationsorganer og investeringer i teknologiforskning og anvendt forskning i
virksomheder iv) netværkssamarbejde, samarbejde og
erfaringsudveksling mellem regioner, byer og de relevante sociale, økonomiske
og miljømæssige aktører e) teknisk bistand. I mere udviklede regioner støtter EFRU ikke
investeringer i infrastruktur, der tilbyder basisserviceydelser til borgerne
inden for miljø, transport og ikt. 2.
EFRU yder ikke støtte til: a) afvikling af atomkraftværker b) nedbringelse af drivhusgasemissioner i
anlæg, der er omfattet af direktiv 2003/87/EF c) fremstilling, forarbejdning eller
markedsføring af tobak og tobaksprodukter d) virksomheder i vanskeligheder, jf.
definitionen i statsstøttereglerne. Artikel 4
Tematisk koncentration De tematiske mål, der er fastsat i artikel 9 i
forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning], og de tilhørende
investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel 5 i nærværende forordning,
som EFRU kan bidrage til, koncentreres således: a) i mere udviklede regioner og
overgangsregioner: i) mindst 80 % af EFRU 's samlede
ressourcer på nationalt plan tildeles de tematiske mål, der er fastsat i punkt
1, 3 og 4 i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning],
og ii) mindst 20% af EFRU 's samlede
ressourcer på nationalt plan tildeles det tematiske mål, der er fastsat i punkt
4 i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning]. b) i mindre udviklede regioner: i) mindst 50 % af EFRU 's samlede
ressourcer på nationalt plan tildeles de tematiske mål, der er fastsat i punkt
1, 3 og 4 i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning] ii) mindst 6% af EFRU 's samlede ressourcer
på nationalt plan tildeles det tematiske mål, der er fastsat i punkt 4 i
artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning]. Uanset litra a), nr. i), skal mindst 60 %
af EFRU 's samlede ressourcer på nationalt plan tildeles de tematiske mål, der
er fastsat i punkt 1, 3 og 4 i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den
generelle forordning] i regioner, hvor BNP pr. indbygger i perioden 2007-2013
var mindre end 75 % af det gennemsnitlige BNP for EU-25 i
referenceperioden, men som er støtteberettigede i kategorien overgangsregion
eller mere udviklet region, jf. artikel 82, stk. 2, litra b) og c), i
forordning (EU) nr. [ ]/2012 [FBB] i perioden 2014-2020. Artikel 5
Investeringsprioriteter EFRU støtter følgende investeringsprioriteter,
inden for de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9 i forordning (EU) nr.
[…]/2012 [den generelle forordning]: 1) styrkelse af forskning, teknologisk
udvikling og innovation ved at: a) fremme forsknings- og
innovationsinfrastruktur (F&I) og kapacitet til at udvikle
F&I-ekspertise og fremme kompetencecentre, herunder navnlig
kompetencecentre af europæisk interesse b) fremme erhvervslivets
F&I-investeringer, produkt- og tjenesteudvikling, teknologioverførsel,
social innovation og public service-applikationer, stimulering af efterspørgsel,
netværkssamarbejde, klynger og åben innovation ved hjælp af intelligent
specialisering c) støtte teknologisk og anvendt forskning,
pilotlinjer, hurtige produktvalideringsforanstaltninger, avanceret
produktionskapacitet og første produktion inden for centrale nøgleteknologier
og formidling af teknologier til anvendelse inden for alle områder 2) bedre adgang til og brug og kvalitet
af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) ved at: a) udvide bredbåndsdækningen og udbredelsen
af højhastighedsnet b) udvikle ikt-produkter og -tjenester samt
e-handel og øge efterspørgslen efter ikt c) styrke ikt-applikationer til
e-forvaltning, e-læring, e-integration og e-sundhed 3) fremme af små og mellemstore
virksomheders konkurrenceevne: a) fremme iværksætterånden, navnlig ved at
gøre det lettere at få økonomisk udbytte af nye ideer og fremme oprettelsen af
nye virksomheder b) udvikle nye forretningsmodeller for SMV,
navnlig til internationalisering 4) støtte til overgangen til en
lavemissionsøkonomi i alle sektorer ved at: a) fremme produktion og distribution af
energi fra vedvarende energikilder b) fremme energieffektivitet og SMV's brug
af vedvarende energi c) støtte energieffektivitet og brugen af
energi fra vedvarende energikilder i offentlige infrastrukturer og
boligsektoren d) udvikle intelligente
lavspændingsdistributionssystemer e) fremme lavemissionsstrategier for
byområder 5) fremme af tilpasning til
klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring ved at: a) støtte målrettede investeringer i tilpasning til klimaforandringer b) fremme
investeringer, som afhjælper specifikke risici, sikre
katastrofemodstandsdygtighed og udvikle katastrofeforvaltningssystemer 6) beskyttelse af miljøet og fremme af
ressourceeffektivitet ved at: a) tackle de vigtige behov for investeringer
i affaldssektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i EU's miljølovgivning b) tackle de vigtige behov for investeringer
i vandsektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i EU's miljølovgivning c) beskytte, fremme og udvikle kulturarven d) beskytte biodiversitet og jordbunden og
fremme økosystemfunktioner, herunder Natura 2000[15] og grøn infrastruktur e) forbedre bymiljøet, herunder genoprette
forladte industrigrunde, og nedbringe luftforureningen 7) fremme af bæredygtig transport og
afskaffelse af flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer ved at: a) støtte et multimodalt fælles europæisk
transportområde ved at investere i det transeuropæiske transportnet (TEN-T) b) forbedre regional mobilitet ved at
forbinde sekundære og tertiære knudepunkter med TEN-T-infrastrukturen c) udvikle miljøvenlige
lavemissionstransportsystemer og fremme bæredygtig mobilitet i byerne d) udvikle sammenhængende interoperable
jernbanesystemer af høj kvalitet 8) fremme af beskæftigelse og støtte
arbejdskraftens mobilitet ved at: a) udvikle erhvervsinkubatorer og
investeringsstøtte til selvstændig erhvervsvirksomhed og virksomhedsetablering b) fremme lokale udviklingsinitiativer og
støtte til servicestrukturer i lokalsamfundet med henblik på oprettelse af nye
arbejdspladser, når sådanne foranstaltninger ligger uden for anvendelsesområdet
for forordning (EU) nr. […]/20XX [ESF-forordningen] c) investere i infrastruktur til offentlige
arbejdsformidlinger 9) fremme af social inklusion og
bekæmpelse af fattigdom ved at: a) investere i social- og
sundhedsinfrastruktur, der bidrager til den nationale, regionale og lokale
udvikling, mindsker uligheder i forbindelse med sundhedstilstand og overgang
fra institutionelle tjenester til lokalsamfundsbaserede tjenester b) støtte fysisk og økonomisk sanering af
nedslidte byområder og landdistrikter c) støtte sociale virksomheder 10) investere i uddannelse,
kvalifikationer og livslang læring ved at udvikle uddannelses- og
undervisningsinfrastruktur 11) styrke den institutionelle kapacitet
og en effektiv offentlig forvaltning ved at styrke den institutionelle
kapacitet og effektiviteten af de offentlige forvaltninger og offentlige
tjenesteydelser i forbindelse med EFRU's gennemførelse og støtte aktioner
vedrørende institutionel kapacitet og effektivitet af den offentlig
forvaltning, som støttes af ESF. Kapitel II
Indikatorer for EFRU-støtte til målet om investeringer i vækst og beskæftigelse Artikel 6
Indikatorer for målet om
investeringer i vækst og beskæftigelse Der anvendes fælles indikatorer som anført i
bilaget til denne forordning, hvor det er relevant, og i overensstemmelse med
artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning].
For fælles indikatorer sættes udgangspunkterne til nul, og der fastsættes
kumulative mål for 2022. For programspecifikke output-indikatorer
sættes udgangspunkterne til nul, og der fastsættes kumulative mål for 2022. For programspecifikke resultatindikatorer er udgangspunkterne
de seneste tilgængelige data, og der fastsættes mål for 2022, som kan udtrykkes
enten kvantitativt eller kvalitativt. Kapitel III Særlige bestemmelser for områder med
særlige territoriale karakteristika Artikel 7 Bæredygtig
byudvikling 1.
EFRU støtter inden for de operationelle programmer
bæredygtig byudvikling gennem strategier, der fastlægger integrerede aktioner
til at afhjælpe de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige og sociale
udfordringer i byerne. 2.
Hver medlemsstat opstiller i sin
partnerskabskontrakt en liste over byer, hvor integrerede aktioner for
bæredygtig byudvikling skal gennemføres, og en vejledende årlig tildeling til
disse aktioner på nationalt plan. Mindst 5 % af EFRU's ressourcer, der tildeles
på nationalt plan, skal tildeles integrerede aktioner med sigte på en
bæredygtig byudvikling, som er uddelegeret til byer til forvaltning, via
integrerede territoriale investeringer, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr.
[…]/2012 [den generelle forordning]. Artikel 8
Byudviklingsplatform
1.
Ifølge artikel 51 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den
generelle forordning] opretter Kommissionen en byudviklingsplatform til at
fremme kapacitetsopbygning og netværkssamarbejde mellem byer og udveksling af
erfaringer om bypolitik på EU-plan inden for områder med relation til EFRU's
investeringsprioriteter og til bæredygtig byudvikling. 2.
Kommissionen vedtager ved hjælp af
gennemførelsesretsakter en liste over byer, som deltager i platformen på
grundlag af de lister, der er opstillet i partnerskabskontrakterne.
Gennemførelsesretsakterne vedtages i overensstemmelse med den rådgivningsprocedure
der er omhandlet i artikel 14, stk. 2. Listen må højst omfatte 300 byer i alt og højst 20
byer pr. medlemsstat. Byerne udvælges på grundlag af følgende kriterier: a) befolkning, idet der tages hensyn til de
særlige forhold, der gør sig gældende for de enkelte landes bysystemer b) hvorvidt der findes en strategi for
integrerede aktioner til at afhjælpe de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige
og sociale udfordringer i byområderne. 3.
Platformen støtter også netværkssamarbejde mellem
alle byer, der iværksætter innovative aktioner på Kommissionens initiativ. Artikel 9
Innovative aktioner inden for
bæredygtig byudvikling 1. På Kommissionens initiativ
kan EFRU støtte innovative aktioner inden for bæredygtig byudvikling, dog med
højst op til 0,2 % af den samlede årlige EFRU-tildeling. De skal omfatte
undersøgelser og pilotprojekter, der identificerer eller afprøver nye løsninger
på problemstillinger i forbindelse med bæredygtig byudvikling, som skal være
relevante på EU-plan. 2. Uanset artikel 4 i nærværende
forordning kan innovative aktioner støtte alle aktiviteter, der er nødvendige
for at nå de tematiske mål, der er anført i artikel 9 i forordning (EU) nr.
[…]/2012 [den generelle forordning], og de tilhørende investeringsprioriteter. 3. Kommissionen vedtager
delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 13 for så vidt angår
procedurer for udvælgelse og gennemførelse af innovative aktioner. Artikel 10
Områder med naturbetingede
eller demografiske ulemper I forbindelse med
operationelle programmer, der medfinansieres af EFRU og dækker områder med
alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, jf. artikel
111, stk. 4, i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning],
skal opmærksomheden især være rettet mod at løse disse områders specifikke
vanskeligheder. Artikel 11
Regionerne i den yderste
periferi 1.
Den specifikke yderligere tildeling til regionerne
i den yderste periferi skal bruges til at kompensere meromkostninger, som
påløber i regioner i den yderste periferi i forbindelse med de ulemper, der er
omhandlet i artikel 349 i traktaten, ved at støtte: a) de tematiske mål, der er fastsat i
artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [den generelle forordning] b) godstransportydelser og startstøtte til
transportydelser c) operationer i tilknytning til
opbevaringsvanskeligheder, et uforholdsmæssigt omfattende produktionsudstyr og
vedligeholdelse heraf samt mangel på menneskelige ressourcer på det lokale
arbejdsmarked. Mindst 50 % af den specifikke yderligere tildeling
tildeles aktioner, der bidrager til diversificering og modernisering af
økonomierne i regionerne i den yderste periferi, med særlig fokus på de
tematiske mål, der er opstillet i punkt 1, 2 og 3 i artikel 9 i forordning (EU)
nr. […]/2012 [den generelle forordning]. 2.
Den specifikke yderligere tildeling kan også bruges
til at finansiere driftsstøtte og udgifter til public service-forpligtelser og
-kontrakter i regionerne i den yderste periferi. 3.
Det beløb, som medfinansieringssatsen finder
anvendelse på, skal for så vidt angår driftsstøtte og udgifter udelukkende til
public service-forpligtelser og -kontrakter stå i et rimeligt forhold til de
yderligere udgifter, der er omhandlet i stk. 1, og kan for så vidt angår
investeringsudgifter dække de samlede støtteberettigede omkostninger. 4.
Finansiering i medfør af denne artikel kan ikke
anvendes til at støtte: a) operationer, der omfatter produkter, som
henhører under traktatens bilag I b) støtte til persontransport med hjemmel i
traktatens artikel 107, stk. 2, litra a) c) afgiftsfritagelser og fritagelse for
socialudgifter.
Kapitel IV
Afsluttende bestemmelser Artikel 12
Overgangsbestemmelser 1. Denne forordning berører ikke
fortsættelsen eller ændringen, herunder hel eller delvis annullering, af
støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr.
1080/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte den 31. december
2013, og som derfor gælder for den pågældende støtte eller projekterne indtil
deres afslutning. 2. Ansøgninger om støtte, der er
indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1080/2006, er fortsat gyldige. Artikel 13
Udøvelse af de delegerede
beføjelser 1.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter på de i denne artikel fastsatte betingelser. 2.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de
delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 9, stk. 3, for en ubegrænset
periode fra den 1. januar 2014. 3.
De delegerede beføjelser, der er omhandlet i
artikel 9, stk. 3, kan når som helst tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller
Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser,
der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen
efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende
eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke
gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.
Så snart Kommissionen vedtager en delegeret
retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 5.
En delegeret retsakt vedtaget i henhold til
artikel 9, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken
Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på
to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til
Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden
udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter
at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på
Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 14
Udvalgsprocedure 1.
Kommissionen bistås af Koordinationsudvalget for
Fondene. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr.
182/2011. 2.
Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel
4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 15
Ophævelse Forordning (EF) nr. 1080/2006 ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning
betragtes som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 16
Revision Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den
31. december 2022 denne forordning op til revision i overensstemmelse med
traktatens artikel 177. Artikel 17 Ikrafttrædelse Denne forordning træder i kraft dagen efter
offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle
enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne Formand Formand BILAG Fælles
indikatorer for EFRU-støtte til målet om investeringer i vækst og beskæftigelse
(artikel 6) || ENHED || BETEGNELSE Erhvervsinvesteringer || || || virksomheder || Antal virksomheder, som modtager tilskud || virksomheder || Antal virksomheder, der modtager anden økonomisk støtte end tilskud || virksomheder || Antal virksomheder, der modtager ikke-finansiel støtte || virksomheder || Antal nye virksomheder, der støttes || EUR || Private investeringer, som matcher offentlig støtte til SMV (tilskud) || EUR || Private investeringer, som matcher offentlig støtte til SMV (ikke tilskud) || fuldtidsækvivalenter || Antal nyoprettede job i støttede SMV Turisme || besøg || Antal besøg hos støttede attraktioner Ikt-infrastruktur || personer || Antal personer med bredbåndsadgang med en hastighed på mindst 30 Mbps Transport || || Jernbane || km || Samlet længde af nye banestrækninger || heraf: TEN-T km || Samlet længde af ombyggede eller opgraderede banestrækninger || heraf: TEN-T Veje || km || Samlet længde af nybyggede veje || heraf: TEN-T km || Samlet længde af ombyggede eller opgraderede veje || heraf: TEN-T Bytransport || passagerture || Forøgelse af passagerture, hvor der benyttes støttede bytransporttjenester Indre vandveje || ton-km || Forøgelse af gods transporteret ad forbedrede indre vandveje Miljø || || Fast affald || tons || Yderligere affaldsgenanvendelseskapacitet Vandforsyning || personer || Yderligere antal personer, som har fået en bedre vandforsyning || m3 || Skønnet reduktion i utætheder i vanddistributionsnettet Behandling af spildevand || personækvivalenter || Yderligere antal personer omfattet af en forbedret spildevandsrensning Risikoforebyggelse og ‑styring || personer || Antal personer omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelse personer || Antal personer omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod skovbrande og andre beskyttelsesforanstaltninger Rehabilitering af landområder || hektar || Samlet overfladeareal af rehabiliterede landområder Arealbefæstelse || hektar || Ændring i befæstet areal på grund af byggemodning Natur og biodiversitet || hektar || Overfladeareal af levesteder med en bedre bevaringsstatus Forskning og innovation || || || personer || Antal F&U-medarbejdere/forskere, der arbejder i nybyggede eller nyudstyrede forskningsinfrastrukturer || virksomheder || Antal virksomheder, der samarbejder med støttede forskningsinstitutioner || fuldtidsækvivalenter || Antal stillinger til F&U-medarbejdere/forskere, der er skabt i støttede enheder || EUR || Private investeringer, som matcher offentlig støtte til innovations- og F&U-projekter || virksomheder || Antal virksomheder, der introducerede nye eller væsentligt forbedrede produkter på markedet som følge af støttede innovations- og F&U-projekter || virksomheder || Antal virksomheder, der introducerede nye eller væsentligt forbedrede produkter i virksomheden som følge af støttede innovations- og F&U-projekter Energi og klimaforandringer || || Vedvarende energi || MW || Yderligere kapacitet inden for produktionen af energi fra vedvarende energikilder Energieffektivitet || husstande || Antal husstande med forbedret energiforbrugsklassificering || kWh/år || Nedgang i primært energiforbrug i offentlige bygninger || brugere || Yderligere antal energibrugere, der er tilsluttet intelligente energinet Nedbringelse af drivhusgasemissionerne || tons CO2-ækvivalenter || Anslået fald i drivhusgasemissioner i CO2-ækvivalenter Sociale infrastrukturer || || Børnepasning og uddannelse || personer || Kapacitet af støttet børnepasnings- eller uddannelsesinfrastruktur Sundhed || personer || Kapacitet af støttede sundhedstjenester Boliger || husstande || Antal husstande med forbedrede boligforhold Kulturarv || besøg || Antal besøg på støttede lokaliteter Byudvikling || || || personer || Antal indbyggere i områder med integrerede byudviklingsstrategier || kvadratmeter || Nye åbne områder i byområder || kvadratmeter || Nye offentlige eller kommercielle bygninger i byområder || kvadratmeter || Nye boliger i byområder [1] KOM(2011) 500 endelig. [2] Meddelelse fra Kommissionen: Europa 2020 - En strategi
for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst - KOM(2010) 2020 endelig af
3.3.2010. [3] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om
"Gennemgang af EU's budget", KOM(2010) 700 endelig af 19.10.2010. [4] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om
"Et budget for Europa" 2020, KOM (2011) 500 endelig af 29.6.2011. [5] Femte rapport om økonomisk, social og territorial
samhørighed, november 2010. [6] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene:
Resultaterne af den offentlige høring om konklusionerne af den femte rapport om
økonomisk, social og territorial samhørighed, SEK(2011) 590 endelig af
13.5.2011. [7] KOM(2010) 700 endelig af 19.10.2010. [8] EUT C […] af ]…], s. […]. [9] EUT C […] af ]…], s. […]. [10] EUT L […] af […], s. […]. [11] EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32. [12] Meddelelse fra Kommissionen: Europa 2020 - En strategi for
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst - KOM(2010) 2020 endelig af 3.3.2010. [13] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [14] EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1. [15] Et sammenhængende europæisk økologisk net af særlige
bevaringsområder, jf. artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj
1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, EFT L 206 af
22.7.1992, s. 7.