EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C:2010:117E:FULL
Official Journal of the European Union, CE 117, 06 May 2010
Úřední věstník Evropské unie, CE 117, 06. květen 2010
Úřední věstník Evropské unie, CE 117, 06. květen 2010
ISSN 1725-5163 doi:10.3000/17255163.CE2010.117.ces |
||
Úřední věstník Evropské unie |
C 117E |
|
![]() |
||
České vydání |
Informace a oznámení |
Svazek 53 |
Oznámeníč. |
Obsah |
Strana |
|
I Usnesení, doporučení a stanoviska |
|
|
USNESENÍ |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Úterý 24. března 2009 |
|
2010/C 117E/01 |
||
2010/C 117E/02 |
||
2010/C 117E/03 |
||
2010/C 117E/04 |
||
2010/C 117E/05 |
||
2010/C 117E/06 |
||
2010/C 117E/07 |
||
2010/C 117E/08 |
||
2010/C 117E/09 |
||
2010/C 117E/10 |
||
2010/C 117E/11 |
||
2010/C 117E/12 |
||
2010/C 117E/13 |
||
2010/C 117E/14 |
||
|
Středa 25. března 2009 |
|
2010/C 117E/15 |
||
2010/C 117E/16 |
||
2010/C 117E/17 |
||
2010/C 117E/18 |
||
2010/C 117E/19 |
||
2010/C 117E/20 |
||
2010/C 117E/21 |
||
2010/C 117E/22 |
||
2010/C 117E/23 |
||
2010/C 117E/24 |
||
2010/C 117E/25 |
||
2010/C 117E/26 |
||
|
Čtvrtek 26. března 2009 |
|
2010/C 117E/27 |
||
2010/C 117E/28 |
||
2010/C 117E/29 |
||
2010/C 117E/30 |
||
2010/C 117E/31 |
||
2010/C 117E/32 |
||
2010/C 117E/33 |
||
2010/C 117E/34 |
||
|
III Přípravné akty |
|
|
Evropský parlament |
|
|
Úterý 24. března 2009 |
|
2010/C 117E/35 |
||
2010/C 117E/36 |
||
2010/C 117E/37 |
||
2010/C 117E/38 |
||
2010/C 117E/39 |
||
2010/C 117E/40 |
||
2010/C 117E/41 |
||
|
Středa 25. března 2009 |
|
2010/C 117E/42 |
||
2010/C 117E/43 |
||
2010/C 117E/44 |
||
2010/C 117E/45 |
||
2010/C 117E/46 |
||
2010/C 117E/47 |
||
2010/C 117E/48 |
||
2010/C 117E/49 |
||
|
Čtvrtek 26. března 2009 |
|
2010/C 117E/50 |
||
Vysvětlivky k použitým symbolům
(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí) Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem▐ . Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem║. |
CS |
|
I Usnesení, doporučení a stanoviska
USNESENÍ
Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2008–2009 Dílčí zasedání dne 24. do 26. března 2009 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 236 E, 1.10.2009 PŘIJATÉ TEXTY
Úterý 24. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/1 |
Úterý 24. března 2009
Doporučení Evropského parlamentu Radě o prioritách EU v souvislosti se 64. zasedáním Valného shromáždění OSN
P6_TA(2009)0150
Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 24. března 2009 týkající se priorit EU pro 64. zasedání Valného shromáždění OSN (2009/2000(INI))
2010/C 117 E/01
Evropský parlament,
s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložil Alexander Graf Lambsdorff za skupinu ALDE a který se týká priorit Evropské unie pro 64. zasedání Valného shromáždění OSN (B6-0034/2009),
s ohledem na doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 9. července 2008 týkající se priorit EU pro 63. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů (1),
s ohledem na priority EU pro 63. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů, které schválila Rada dne 16. června 2008 (9978/2008),
s ohledem na 63. zasedání Valného shromáždění OSN, zejména na následující rezoluce tohoto orgánu: „Spolupráce mezi OSN a Meziparlamentní unií“ (2), „Úmluva o zákazu použití jaderných zbraní“ (3), „Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek“ (4), „Úmluva o zákazu vývoje, výroby, hromadění bakteriologických (biologických) a toxických zbraní a o jejich likvidaci“ (5), „Moratorium na používání trestu smrti“ (6), „Ochrana lidských práv a základních svobod při boji proti terorismu“ (7), „Stav lidských práv v Korejské lidově demokratické republice“ (8), „Stav lidských práv v Íránské islámské republice“ (9), „Deklarace z Dohá o financování rozvoje: závěrečný dokument z následné mezinárodní konference o financování rozvoje k přezkumu uplatňování konsenzu z Monterrey“ (10), „Stav lidských práv v Myanmaru“ (11), „Činnosti související s rozvojem“ (12), „Posílení Odboru pro politické otázky“ (13), „Programový rozpočet na dvouleté období 2008–2009“ (14) a „Návrh hlavních bodů programového rozpočtu na dvouleté období 2010–2011“ (15),
s ohledem na své usnesení ze dne 14. ledna 2009 o vývoji Rady OSN pro lidská práva, včetně úlohy EU (16),
s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o perspektivách rozvoje, pokud jde o upevňování míru a budování státu v situacích po ukončení konfliktu (17),
s ohledem na čl. 114 odst. 3 a článek 90 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0132/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že po čtyřech letech by členským zemím OSN měl být připomenut jejich závazek splnit ambiciózní cíle, které byly stanoveny v závěrečném dokumentu ze světové vrcholné schůzky, přijatém v New Yorku dne 16. září 2005, |
B. |
vzhledem k tomu, že pouze pomocí globálního, účinného a inkluzivního mnohostranného systému lze řešit početné a vzájemně propojené náročné úkoly a hrozby, s nimiž se potýkají jednotlivé národy, společnosti a občané, k nimž patří ohrožení míru, stability a bezpečnosti osob, úkoly spojené s chudobou, změnou klimatu a zabezpečením dodávek energie a dopady globální hospodářské a finanční krize, |
C. |
vzhledem k tomu, že Valné shromáždění OSN na svém 63. zasedání přijalo důležitá rozhodnutí týkající se řady bodů k programu reformy, k nimž patří například lepší řízení lidských zdrojů a lepší organizace soudnictví, částečné posílení Odboru pro politické otázky a zahájení mezivládních jednání o reformě Rady bezpečnosti, |
D. |
vzhledem k tomu, že na návrh svého třetího výboru přijalo Valné shromáždění OSN několik významných rezolucí o celé řadě různých otázek z oblasti lidských práv a sociální a humanitární problematiky, včetně tří rezolucí o konkrétních zemích a opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, |
E. |
vzhledem k tomu, že díky iniciativě „Delivering as One“ a práci dvou zprostředkovatelů bylo, věcně vzato, dosaženo hmatatelného pokroku při provádění reforem soudržnosti celého systému OSN; vzhledem k tomu, že je zapotřebí upevnit úspěchy a pokročit dále v oblastech vytyčených na 63. zasedání Valného shromáždění OSN, |
F. |
vzhledem k tomu, že neúspěch reforem takových orgánů, jako je Rada bezpečnosti OSN a Hospodářská a sociální rada (ECOSOC), by mohl vést ke snahám neformálních seskupení, například skupin G8 či G20, prosadit se na jejich místo v globálních institucionálních jednáních, |
G. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie musí prosazovat hodnoty, o kterých je přesvědčena, že jsou univerzální, a přitom se snažit předcházet polarizaci postojů, |
H. |
vzhledem k tomu, že spolupráce mezi Sekretariátem OSN a orgány EU nebyla nikdy tak těsná jako nyní a že se v této spolupráci odrážejí sdílené hodnoty, cíle a zájmy obou organizací, |
I. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné dále posilovat operační kapacity OSN potřebné k zajišťování míru a bezpečnosti, a vzhledem k tomu, že spolupráce EU a OSN při udržování míru je základem míru a bezpečnosti ve světě, |
J. |
vzhledem k tomu, že roste počet obětí z řad příslušníků mírových sil OSN a že je třeba přijmout veškerá možná opatření na ochranu těchto pracovníků, |
K. |
vzhledem k tomu, že EU a USA jsou strategickými partnery a v zájmu obou těchto stran je společně na základě mezinárodního práva a pomocí multilaterálních institucí, zejména OSN, čelit hrozbám a náročným úkolům, s nimiž se v nové situaci ve světě potýkají; vzhledem k tomu, že z prohlášení nové stálé zástupkyně USA při Organizaci spojených národů, Susan Riceové, lze vyčíst obnovený závazek konstruktivně se zapojit do činnosti OSN, |
L. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie ve svém prohlášení určeném pro Radu OSN pro lidská práva (HRC) ze dne 19. září 2008 uvedla, že čtyři prvky (tzv. „red lines“) obsažené v závěrečném dokumentu hodnotící konference v Durbanu jsou nepřijatelné, a to: 1) zvláštní zdůrazňování jednoho regionu na světě; 2) znovuotevření deklarace z Durbanu přijaté v roce 2001 tím, že se doplňuje o zákaz „hanobení náboženství“, jehož cílem je omezit svobodu projevu a zavést cenzuru, jíž se vyznačují islámské zákony proti rouhání; 3) určování pořadí důležitosti jednotlivých obětí a 4) politizace nebo polarizace diskuse, |
M. |
vzhledem k tomu, že prohlubující se celosvětová recese by pro rozvojové země mohla znamenat návrat o desetiletí zpět do minulosti v důsledku pádu cen komodit, nižších toků investic, finanční nestability a poklesu přílivu prostředků ze zahraničí a že hodnota platných závazků EU v oblasti pomoci bude klesat ročně o zhruba 12 000 milionů USD, neboť jsou vyčísleny v procentech HDP členských států, |
1. |
doporučuje Radě následující:
|
*
* *
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0339.
(2) A/RES/63/24.
(3) A/RES/63/75.
(4) A/RES/63/87.
(5) A/RES/63/88.
(6) A/RES/63/168.
(7) A/RES/63/185.
(8) A/RES/63/190.
(9) A/RES/63/191.
(10) A/RES/63/239.
(11) A/RES/63/245.
(12) A/RES/63/260.
(13) A/RES/63/261.
(14) A/RES/63/264 A-C.
(15) A/RES/63/266.
(16) Přijaté texty, P6_TA(2009)0021.
(17) Přijaté texty, P6_TA(2008)0639.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/7 |
Úterý 24. března 2009
Rok po Lisabonu: partnerství Afrika-EU v praxi
P6_TA(2009)0151
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o Roku po Lisabonu: partnerství Afrika-EU v praxi (2008/2318(INI))
2010/C 117 E/02
Evropský parlament,
s ohledem na společnou strategii Afrika-EU a první akční plán (2008–2010) pro provádění strategického partnerství Afrika-EU, které přijali vedoucí představitelé států a vlád na zasedání v Lisabonu ve dnech 8. a 9. prosince 2007,
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Rok po Lisabonu: partnerství Afrika-EU v praxi“ (KOM(2008)0617),
s ohledem na závěry Evropské rady ve složení pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 10. listopadu 2008 na téma „Rok po Lisabonu: partnerství Afrika-EU v praxi“,
s ohledem na společnou zprávu o pokroku, pokud jde o provádění společné strategie Afrika-EU a její první akční plán (2008–2010), přijatou ministerskou trojkou Afrika-EU v Addis Abebě v Etiopii dne 21. listopadu 2008,
s ohledem na sdělení výboru Panafrického parlamentu ad hoc pro vztahy s Evropským parlamentem a delegace Evropského parlamentu ad hoc pro vztahy s Panafrickým parlamentem ze dne 17. prosince 2008 úřadujícímu předsednictví Africké unie (AU) a EU, Evropské komisi a Komisi AU o úloze Panafrického parlamentu a Evropského parlamentu při provádění a sledování společné strategie,
s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o současném stavu vztahů mezi EU a Afrikou (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2005 o rozvojové strategii pro Afriku (2),
s ohledem na dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (3), ve znění pozměněném dohodou, kterou se mění Dohoda o partnerství, podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 (4) (dohoda z Cotonou),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5),
s ohledem na články 177 až 181 Smlouvy o ES,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A6-0079/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že cíl odstranění chudoby musí nadále tvořit jádro společné strategie, |
B. |
vzhledem k tomu, že polovina obyvatelstva Afriky stále žije v chudobě a vzhledem k tomu, že Afrika je jediným kontinentem, který nečiní pokrok při dosahování rozvojových cílů tisíciletí (RCT), zejména v oblasti snižování chudoby, dětské úmrtnosti, zdraví matek a boje proti HIV/AIDS a malárii, |
C. |
vzhledem k tomu, že společná strategie má za cíl zaměřit se „nejen na rozvoj“, „nejen na Afriku“ a „nejen na instituce“, a na rozdíl od dřívější praxe zahrnout širší okruh záležitostí týkajících se Afriky i celého světa, mimo jiné energetiku, změnu klimatu a bezpečnost, a zároveň umožnit větší účast nejrůznějších neinstitucionálních subjektů, |
D. |
vzhledem k tomu, že za poslední rok byla z větší části vytvořena institucionální struktura a inovační pracovní metody společné strategie, avšak v praxi bylo dosaženo jen velmi malého pokroku, |
E. |
vzhledem k tomu, že třebaže společná strategie výslovně uznala zásadní úlohu, kterou hrají Panafrický a Evropský parlament, aby „zhodnotily pokrok a zajistily politické vedení pro partnerství“, je nutno je ještě nějakým nosným a smysluplným způsobem zahrnout i do vytváření, úprav a sledování společné strategie, |
F. |
vzhledem k tomu, že do provádění společné strategie je jen minimálně zapojena občanská společnost a místní orgány, zejména na africké straně, |
G. |
vzhledem k tomu, že k provádění společné strategie je k dispozici jen velmi málo nových finančních prostředků, a že příslušné zdroje financování byly plně naplánovány již před přijetím společné strategie, |
H. |
vzhledem k tomu, že začlenění Evropského rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu EU, jak to opakovaně požadoval Parlament, by umožnilo větší soudržnost politik a parlamentní dohled nad výdaji na rozvoj, |
I. |
vzhledem k tomu, že podíl Afriky na celosvětovém obchodu klesá a Afrika je vyloučena z příležitostí, které nabízí globalizace, |
J. |
vzhledem k tomu, že únik kapitálu, zejména pak nezákonný únik kapitálu, připravuje africká hospodářství ročně o miliardy EUR, zatímco „odliv mozků“ okrádá kontinent o intelektuální potenciál potřebný pro budoucí rozvoj, |
K. |
vzhledem k tomu, že výroba potravin a zabezpečení dodávek potravin v Africe klesají na žebříčku politických priorit a že tyto oblasti za posledních deset let trpěly nedostatkem investic, což může mít zhoubné důsledky, jak to zdůraznil nedávný kritický růst cen potravin, |
L. |
vzhledem k tomu, že Afrika je nedostatečně zastoupena v mezinárodních institucích a mnohostranných fórech, které rozhodují o množství otázek ovlivňujících budoucnost kontinentu, |
M. |
vzhledem k tomu, že dlouhodobý vztah EU-Afrika nabírá s výskytem netradičních dárců, jejichž program a priority představují pro Afriku nová rizika a výzvy, nový význam, |
N. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné nalézt součinnost a zamezit překrývání mezi institucemi společné strategie a těmi, které již působí v existujících vztazích, jako je dohoda z Cotonou, evropsko-středomořská strategie nebo strategické partnerství Jižní Afriky a EU, |
O. |
vzhledem k tomu, že přezkum v rámci dohody z Cotonou v roce 2009 bude usilovat o vyjasnění vztahů zemí AKT s AU, |
P. |
vzhledem k tomu, že úroveň informovanosti, pokud jde o cíle a opatření společné strategie, je znepokojivě nízká, a vzhledem k tomu, že – zejména v Africe – má informovanost veřejnosti o strategickém partnerství mezi Afrikou a EU a sounáležitost s ním přímou vazbu na schopnost společné strategie poskytnout okamžité a hmatatelné výsledky, které by vedly ke zlepšení životní úrovně afrického lidu, |
Q. |
vzhledem k tomu, že toto partnerství by mělo zohlednit skutečnost, že i když „partnerství rovných“ znamená, že EU a AU mají stejné postavení, pokud jde o účast v diskusích a tvorbu politik, je třeba rovněž řešit neúprosnou skutečnost, že oba kontinenty a jejich instituce si prozatím nejsou zdaleka rovny, pokud jde o institucionální rozvoj, rozhodovací kapacity a zdroje, |
Vytvoření struktury EU-Afrika
1. |
vítá skutečnost, že rok po přijetí společné strategie konečně existují a začaly fungovat hlavní prvky institucionální struktury pro její provádění, podporované akčním plánem s výsledky a časovým harmonogramem, a že byl dosažen jistý pokrok při naplňování společné strategie a jejích tematických partnerství; lituje však, že na konci prvního roku provádění některá partnerství teprve definují pracovní metody a nemají doposud stanoveny dosažitelné cíle a časový harmonogram ani vyčleněné rozpočtové prostředky; |
2. |
vítá skutečnost, že EU a AU se v prvním roce po podpisu společné strategie setkávaly častěji než kdy dříve; |
3. |
vyzývá Evropskou komisi a Komisi AU a členské státy EU a AU, aby v rámci svých priorit dokončily tuto institucionální strukturu vybudováním parlamentních prvků a složek občanské společnosti a místních orgánů, jež by měly určovat a udržovat tento proces tím, že posílí jeho transparentnost a demokratickou legitimitu; |
4. |
vítá zřízení prováděcích týmů EU s účastí zainteresovaných členských států, a to nejen proto, že financování společné strategie do značné míry závisí na členských státech, ale rovněž proto, že přímá účast členských států přispěje k lepšímu povědomí, kontinuitě a udržitelnosti akcí předpokládaných v akčním plánu; |
5. |
naléhavě žádá instituce společné strategie, aby se plně soustředily na nezbytné výsledky, neboť první akční plán pokrývá jen období kratší tří let (2008–2010); |
Úloha parlamentů
6. |
znovu opakuje svoji žádost Evropské komisi a Komisi AU, aby přijaly opatření, jimiž zapojí Evropský a Panafrický parlament do provádění a sledování společné strategie a zajistí jí politické vedení ze strany těchto parlamentů v souladu s jejich úlohou hlavních prvků její institucionální struktury; |
7. |
zdůrazňuje úlohu meziparlamentních orgánů mezi Evropským parlamentem a africkými parlamenty, jako jsou Smíšené parlamentní shromáždění (SPS) AKT-EU a parlamentní shromáždění Euromed, při prohlubování míru a bezpečnosti, řádné správy věcí veřejných a demokracie, jakož i skutečnost, že představují účinnou platformu pro spolupráci a pro řešení otázek společného zájmu; |
8. |
bere na vědomí skutečnost, že na jedenáctém zasedání ministerské trojky Afrika-EU byla schválena první výroční zpráva o pokroku, pokud jde o provádění společné strategie a její první akční plán, k němuž tvoří výše uvedené sdělení Komise příspěvek EU; |
9. |
s politováním však konstatuje, že tato zpráva byla vypracována bez jakékoli konzultace s Evropským či Panafrickým parlamentem a bez jejich oficiálního příspěvku; |
10. |
navrhuje předsedům Panafrického a Evropského parlamentu, aby se soustavně účastnili summitů EU-Afrika a vystupovali na nich a aby předkládali závěry obou parlamentů o realizaci akčního plánu a návrhy na budoucí směřování společné strategie; |
11. |
požaduje, aby bezprostředně před konáním jarního setkání ministerské trojky její členové uspořádali výměnu názorů se zástupci příslušných orgánů z Panafrického a Evropského parlamentu, během níž zástupci parlamentů budou moci předložit návrhy a doporučení k poslední společné výroční zprávě o pokroku; navrhuje, aby rozprava o návrzích a doporučeních obou parlamentů byla uvedena na pořadu jednání zasedání ministerské trojky; očekává, že v navazující výroční zprávě – přijaté během následujícího podzimního zasedání ministerské trojky – bude uvedeno, jakým způsobem byly tyto návrhy a doporučení zohledněny; požaduje, aby se zástupci parlamentů v rámci vedlejšího programu podzimního zasedání trojky rovněž setkali s ministry trojky; |
12. |
domnívá se, že Panafrický a Evropský parlament by měly být na příslušné úrovni zastoupeny jak ve společné skupině odborníků, tak v pracovní skupině AU-EU; |
13. |
vítá skutečnost, že Evropská komise v rámci devátého ERF zřídila program podpory ve výši 55 milionů EUR na posílení kapacit institucí AU; znovu opakuje, že část tohoto rozpočtu musí být k dispozici k posílení administrativní a provozní kapacity Panafrického parlamentu, a vyzývá Komisi, aby po podrobných konzultacích s Panafrickým parlamentem a ve spolupráci s Evropským parlamentem vypracovala akční plány pro účely těchto rozpočtů; |
14. |
doporučuje, aby část rozpočtu vyčleněná pro Panafrický parlament byla spravována přímo Panafrickým parlamentem, jakmile k tomu vytvoří nezbytnou administrativní kapacitu a splní požadavky obsažené ve finančním nařízení Evropských společenství (zejména článku 56 nařízení) (6), podle kterých může Evropská komise plnit rozpočet cestou nepřímého řízení na ústřední úrovni; |
15. |
vyzývá Evropskou komisi a Komisi AU, aby zjednodušily postupy s cílem zajistit přímý a účinný dialog s parlamenty a zabránily tak nepřijatelným prodlevám, přičemž náležitě zohlední specifika jejich postupů; |
16. |
opět žádá začlenění ERF do rozpočtu a vyzývá Komisi, aby mezitím informovala Evropský a Panafrický parlament o všech fázích rozpočtového procesu; |
Občanská společnost a nestátní subjekty
17. |
je přesvědčen, že má-li se společná strategie stát skutečným „rozsáhlým a rozmanitým partnerstvím zaměřeným na občany“, musí efektivně zapojovat občanskou společnost a místní orgány a napomáhat jejich účinné účasti na práci jejích prováděcích orgánů; |
18. |
lituje, že i když akční plán stanoví, že každé z partnerství Afrika-EU umožňuje širokou škálu akcí, v převážné většině je důraz kladen na akce státní; zdůrazňuje, že vstup a zapojení parlamentů a nestátních subjektů, jako např. organizací občanské společnosti, místních orgánů a dalších nestátních subjektů, do tohoto procesu musí být hlouběji a podrobněji propracovány; |
19. |
vítá Africkou hospodářskou, sociální a kulturní radu (ECOSOCC) jako nástroj k budování partnerství mezi africkými vládami a občanskou společností; je však znepokojen nízkou mírou zapojení africké občanské společnosti do provádění společné strategie a požaduje, aby byla neprodleně přijata opatření, zejména ze strany Afriky, s cílem stanovit v těsné spolupráci se zúčastněnými subjekty postupy pro identifikaci, zmapování a účinné zapojení zástupců afrických nestátních subjektů; |
20. |
žádá Evropskou komisi, aby vytvořila odpovídající nástroje pro vytváření kapacit organizací občanské společnosti v Africe, které se zaměří zejména na posílení jejich schopnosti podílet se na provádění společné strategie; |
Partnerství
21. |
konstatuje, že by se společná strategie měla rovněž zabývat otázkami, které mají silný vliv na budoucnost Afriky a formují vztahy mezi těmito dvěma kontinenty, třebaže formálně patří k jiným institucionálním strukturám, jako jsou dohody o hospodářském partnerství (EPA) a vztahy mezi regionálními uskupeními v rámci dohod o hospodářském partnerství a dalšími existujícími regionálními uskupeními v Africe (včetně regionálních hospodářských společenství), druhá revize dohody z Cotonou, evropsko-středomořská strategie, strategické partnerství EU-Jižní Afrika a vztahy Afriky s novými celosvětovými aktéry, jako je Čína a Brazílie; |
22. |
je přesvědčen, že udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj může probíhat jen v zemích, které nabízejí záruku míru, demokracie a lidských práv; |
23. |
vyzývá Evropskou komisi, Radu a africkou stranu, aby zajistily soudržnost mezi touto strategií a ostatními politikami, které by mohly nepříznivě ovlivnit podporu nového strategického partnerství mezi EU a Afrikou, zejména politiky v oblasti obchodu, životního prostředí, migrace a zemědělství; zdůrazňuje, že politický dialog mezi EU a Afrikou by měl zahrnovat uvedené oblasti; |
24. |
zdůrazňuje, že v zájmu účinného boje proti chudobě, který musí zůstat ústředním tématem společné strategie, musí strategické partnerství mezi EU a Afrikou napomáhat povzbuzování udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje, přitáhnout zahraniční investice, podporovat spravedlivý mezinárodní obchod a přispívat k vytváření podmínek, s jejichž pomocí budou moci africké země postupně zaujmout své místo v celosvětovém hospodářství; |
Mír a bezpečnost
25. |
vítá dosažený pokrok v oblasti partnerství pro mír a bezpečnost; bere na vědomí politický dialog mezi AU a EU nejen o krizových situacích v Africe; zdůrazňuje, že tento dialog musí řešit nejrůznější otázky týkající se míru a bezpečnosti od předcházení konfliktům a řešení konfliktů až po obnovu po skončení konfliktů a budování míru, včetně podrobného dialogu o uplatňování zásady „odpovědnost chránit“; |
26. |
požaduje, aby byla přisouzena nejvyšší priorita uskutečňování mírové a bezpečnostní struktury Afriky; znovu zdůrazňuje, že ERF není vhodným zdrojem financování budoucího naplnění afrického mírového projektu; je toho názoru, že výdaje ERF by měly být v souladu s kritérii oficiální rozvojové pomoci stanovenými Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD/DAC); znovu opakuje svůj požadavek, aby bylo s konečnou platností vyřešeno financování afrického mírového projektu; |
27. |
vítá skutečnost, že generální tajemník OSN Ban Ki-moon zřídil panel významných osobností v září 2008, jehož posláním je nalézt způsoby, jimiž může mezinárodní společenství podpořit mírové operace AU prováděné pod záštitou OSN; |
Řádná správa věcí veřejných a lidská práva
28. |
zdůrazňuje, že koncepce řádné správy věcí veřejných by měla být měřítkem toho, jak dobře funguje společnost prostřednictvím právních předpisů, dodržování a aktivní podpory lidských práv, boje proti korupci, vytváření majetku a jeho transparentního a spravedlivého rozdělování a prostřednictvím základních zdravotnických a sociálních služeb; zdůrazňuje, že vnější aktéři nesmí posuzovat řádnou správu věcí veřejných výhradně na základě kritérií stanovených zvenčí, ale na základě vzájemně odsouhlasených a sdílených hodnot a norem; |
29. |
zdůrazňuje význam udržitelné demokracie, včetně řádné správy věcí veřejných a demokratických voleb, které musejí podporovat také vytváření parlamentních kapacit a zapojit občanskou společnost a místní orgány do politického dialogu; |
30. |
zdůrazňuje, že správa věcí veřejných se musí zlepšit na obou stranách: nejen na africké, ale i na evropské straně patří mezi priority zlepšení správy věcí veřejných a odpovědnost za závazky v oblasti týkající se pomoci a lepší koordinace dárců s cílem více zohlednit země, které jsou ze strany dárců často opomíjeny; zdůrazňuje, že v této oblasti musejí sehrát významnou úlohu vnitrostátní a kontinentální parlamenty, nestátní subjekty a místní orgány; |
31. |
žádá, aby byla větší podpora poskytnuta stávajícím africkým iniciativám, jako např. Africkému mechanismu vzájemného přezkumu (African Peer Review Mechanism – APRM), který je doposud nejvážnějším pokusem afrických zemí o zlepšení správy věcí veřejných na kontinentě, a dalším nástrojům, které zavedla AU, což zlepší vlastnictví tohoto procesu ze strany Afriky; |
32. |
vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že „profily správy věcí veřejných“ vypracované Komisí pro každou ze zemí AKT, jimiž se bude řídit programování rozvojové pomoci na níž bylo pod záštitou desátého ERF dodatečně vyčleněno 2,7 miliardy EUR, byly vytvořeny bez jakéhokoli prvku participace; konstatuje, že nárok na tyto dodatečné finanční prostředky je posuzován na základě souboru kritérií, z nichž pouze jediné má přímou vazbu na RCT; vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že „profily“ Evropské komise mohou znehodnotit proces mechanismu APRM; vyzývá Evropskou komisi, aby konzultovala s Evropským parlamentem a Radou následné sledování a poskytování těchto prostředků a informovala je o nich s cílem zajistit, že budou přidělovány iniciativám v oblasti správy věcí veřejných, programů AU na podporu správy věcí veřejných a procesu mechanismu APRM; |
33. |
požaduje dialog v rámci partnerství v oblasti řádné správy věcí veřejných a lidských práv, který bude řešit beztrestnost porušování lidských práv, se zohledněním osvědčených postupů v rámci vnitrostátních nebo mezinárodních právních předpisů, včetně činnosti mezinárodních trestních tribunálů zřízených v Sierra Leone a Rwandě; |
Obchod, hospodářský rozvoj a regionální integrace
34. |
domnívá se, že v případě partnerství v oblasti obchodu a regionální integrace je zvýšení obchodu – za dodržení správných podmínek – zásadní hybnou silou hospodářského růstu za předpokladu, že obchodní politiky jsou v souladu s rozvojovými cíli; vítá proto cíle tohoto partnerství podpořit v Africe regionální integraci a posílit obchodní kapacity tohoto kontinentu; |
35. |
s nadějí očekává co nejrychlejší uzavření jednacího kola Světové obchodní organizace (WTO) z Dohá, trvá však na tom, že musí jít především o rozvojové kolo, které bude upřednostňovat integraci afrických národů do světového hospodářství, účinně omezovat zemědělské podpory narušující trh a zruší podpory zemědělského vývozu; |
36. |
je přesvědčen, že EU by měla pomoci africkým státům stát se zemědělsky soběstačnými a napomoci rozvoji základních služeb a zranitelného domácího průmyslu; |
37. |
trvá na tom, že konečné EPA musí být v prvé řadě nástroji pro takový rozvoj, který respektuje rozdílné kapacity jednotlivých příjemců a jejich odlišnou úroveň rozvoje; |
38. |
zdůrazňuje skutečnost, že EPA musí regionální integraci v Africe spíše podporovat než narušovat; podporuje snahy AU o posílení regionálních hospodářských společenství jako základních stavebních kamenů pro regionální integraci tohoto kontinentu; |
39. |
trvá na tom, aby Evropská komise a členské státy dostály svým závazkům poskytnout do roku 2010 nejméně 2 miliardy EUR ročně v rámci skutečné pomoci v oblasti obchodu, přičemž největší podíl této pomoci musí náležet Africe; vyzývá, aby byly co nejdříve určeny a vyčleněny zdroje na podporu rozvoje obchodu; zdůrazňuje, že by se mělo jednat o finanční prostředky z dodatečný zdrojů a nikoli pouze o jejich přesun z ERF; |
40. |
vyzývá partnerství, aby se zaměřilo na širší agendu pomoci v oblasti obchodu, zejména na rozvoj infrastruktur, podporu rozvoje obchodu a jeho lepší regulaci, včetně zjednodušených a uživatelsky vstřícných pravidel pro označování původu; |
41. |
vyzývá k tomu, aby se partnerství zabývalo rovněž hospodářskými aspekty, které mají významné důsledky pro africké ekonomiky, třebaže se přímo netýkají obchodu, jako například potřebou přijmout opatření, jež mají za cíl zastavit nezákonný únik kapitálu, a podporovat mezinárodní regulaci daňových rájů; |
42. |
vyzývá, aby společná strategie uznávala a podporovala úlohu migrantů a přistěhovaleckých komunit z hlediska rozvoje zemí jejich původu tím, že jim umožní investovat v těchto zemích a sníží náklady finančních převodů; |
Klíčové oblasti rozvoje
43. |
trvá na tom, že v případě partnerství v oblasti plnění RCT bude dokonce i s vyšší a lepší pomocí obtížné těchto cílů dosáhnout, a proto naléhavě žádá členské státy EU, aby navýšily závazky, které nedávno znovu vyjádřily na konferenci o financování rozvoje v Dohá, a na fóru na vysoké úrovni o účinnosti pomoci v Akkře, zejména pokud jde o objem jejich pomoci, soudržnost politik, vlastnictví, transparentnost a o rozdělení mezi dárce; |
44. |
konstatuje, že základní zdravotní péče a základní a středoškolské vzdělání jsou rozhodujícími činiteli při plnění RCT; v této souvislosti vyzývá africké země, aby učinily tyto oblasti jednou ze svých priorit v rámci strategií snižování chudoby; vyzývá, aby partnerství tento rozvoj podporovalo s ohledem na závazek Evropské komise vynaložit na tyto oblasti nejméně 20 % rozpočtu Společenství určeného na pomoc; žádá Komisi, aby rozšířila tento závazek i na ERF; připomíná, že veškeré úsilí v tomto ohledu by mělo zahrnovat osoby se zdravotním postižením; vítá v této souvislosti výsledek prvního setkání společné skupiny odborníků a vyzývá zúčastněné subjekty, aby zajistily, že v příštím roce bude dosaženo pokroku; |
45. |
vyzývá Evropskou komisi, aby co nejdříve přijala opatření k realizaci závazků v oblasti zdravotnictví a zohlednila v nich závěry a doporučení Evropského účetního dvora, zveřejněné ve zprávě z ledna 2009 o rozvojové pomoci ES zdravotnickým službám v subsaharské Africe; zdůrazňuje, že je nutné, aby Evropská komise při průběžném přezkumu desátého ERF navýšila pomoc pro zdravotnictví v subsaharské Africe a tak podpořila své závazky vůči RCT v oblasti zdravotnictví; |
46. |
vybízí členské státy EU a AU, aby přisuzovaly větší význam zabezpečení potravin v Africe a její potravinové soběstačnosti a aby podporovaly opatření na posílení produktivity a konkurenceschopnosti afrického zemědělství, zejména produkci potravin pro místní trhy a vznik „zelených pásů“ kolem měst; |
47. |
vyzývá členské státy, aby do svých rozprav v rámci společné strategie i mimo ně začlenily otázku spravedlivého rozdělení bohatství plynoucího z využívání přírodních zdrojů; trvá na tom, že příjmy jednotlivých států z přírodních zdrojů by měly být přednostně spravedlivěji vyčleňovány pro účely uspokojování základních potřeb obyvatel těchto států, zejména v oblasti zdravotnictví, školství, ochrany přírodních zdrojů a životního prostředí, čímž se napomůže dosažení RCT; |
48. |
vyjadřuje znepokojení nad tím, že nedávné období rekordního růstu zvrátí útlum světového hospodářství; zdůrazňuje, že v důsledku klesajících cen zboží, menších investičních toků, finanční nestability a nižších převodů peněžních prostředků se může kontinent vrátit o několik desetiletí zpět; |
Další aspekty strategie
49. |
připomíná, že hlavní odpovědnost za změnu klimatu nesou rozvinuté země, zatímco její nepříznivé dopady jsou nejcitelnější v rozvojových zemích; trvá proto na tom, že je zapotřebí zajistit nové prostředky, pokud nemá v afrických státech dojít k tomu, že budou nuceny platit nepřiměřenou cenu za přizpůsobení se těmto dopadům a za jejich zmírnění; navíc podporuje společnou deklaraci EU a Afriky o změně klimatu, předloženou na konferenci rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, která se konala v Poznani v prosinci 2008; |
50. |
požaduje v souvislosti s partnerstvím v oblasti migrace a zaměstnanosti spravedlivé a funkční řešení „odlivu mozků“, který připravuje řadu afrických států o značný počet kvalifikovaných pracovníků, zejména v odvětví zdravotnictví; |
51. |
vyzývá, aby nový režim EU „modrých karet“ zabránil odčerpávání odborných pracovníků z rozvojových zemí v odvětvích, v nichž mají tyto země největší nedostatek pracovních sil, zejména v oblasti zdravotnictví a školství; |
52. |
vyzývá Evropskou komisi, aby využila partnerství EU-Afrika a pomohla africkým zemím využívat flexibilní možnosti obsažené v prohlášení z Dohá o Dohodě o právech duševního vlastnictví souvisejících s obchodem (TRIPS) a veřejném zdraví s cílem usnadnit v Africe přístup k základním lékům za dostupnou cenu; |
53. |
vybízí obě strany, aby se v rámci vědeckotechnického partnerství snažily překlenout digitální propast prostřednictvím užší spolupráce v oblasti technologického rozvoje a převodu technologií, zejména pokud jde o telefonování a internet; |
54. |
očekává, že v rámci společné strategie budou v Africe přijata specifická opatření na zlepšení příležitostí pro ženy, děti a osoby se zdravotním postižením, neboť tyto skupiny čelí v rozvojových zemích zvláštním obtížím; |
55. |
zdůrazňuje, že jestliže se má společná strategie zaměřit „nejen na Afriku“ a posílit spolupráci mezi EU a Afrikou v rámci mezinárodních orgánů a vícestranných jednání o otázkách, jako jsou např. obchod, lidská práva nebo změna klimatu, měly by EU a Afrika usilovat o demokratizaci a zvýšení reprezentativnosti mezinárodních institucí, jako je Světová banka, Mezinárodní měnový fond a WTO, a zajistit, aby Afrika mohla konečně uplatňovat vliv, jaký odpovídá její velikosti a postavení; |
56. |
žádá opětovně orgány EU, aby vytvořily konkrétní finanční nástroj pro realizaci společné strategie, který by v sobě spojoval veškeré stávající zdroje financování, a to jednoznačným, předvídatelným a programovatelným způsobem; je na pochybách, do jaké míry bude společná strategie schopna dosáhnout svých vysoce ambiciózních cílů a nabídnout skutečně přidanou hodnotu, pokud na ni nebudou poskytnuty žádné nové finanční prostředky ani převedeny prostředky z jiných programů; |
57. |
vyzývá vlády v EU a Africe, aby účinněji a systematičtěji informovaly své obyvatele o akcích a dosažených výsledcích společné strategie a aby usilovaly o větší zájem médií; |
Perspektivy
58. |
očekává, že Evropský a Panafrický parlament, stejně jako organizace občanské společnosti a místní orgány, navážou na zkušenosti z lisabonského summitu EU-Afrika, který se konal ve dnech 8. a 9. prosince 2007, a významně se zapojí do přípravy třetího summitu mezi Afrikou a EU v roce 2010, a těší se, že se oba parlamenty summitu aktivně zúčastní; |
59. |
vyzývá Komise EU a AU a předsednictví, aby schválily výše nastíněné návrhy zaměřené na posílení účasti parlamentů při provádění a sledování společné strategie; |
60. |
má v úmyslu vytvářet uvnitř Evropského parlamentu nezbytnou koordinaci a součinnost všech jeho orgánů s cílem podpořit provádění a sledování společné strategie; opakuje v tomto ohledu svůj záměr přeměnit svou delegaci ad hoc pro vztahy s Panafrickým parlamentem na plnohodnotnou meziparlamentní delegaci; |
*
* *
61. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Hospodářskému a sociálnímu výboru EU, Hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu výboru AU, Komisi AU, Výkonné radě AU, Panafrickému parlamentu, Radě ministrů AKT a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 633.
(2) Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 475.
(3) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
(4) Úř. věst. L 209, 11. 8. 2005, s. 27.
(5) Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.
(6) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/15 |
Úterý 24. března 2009
Smlouvy o rozvojových cílech tisíciletí
P6_TA(2009)0152
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o smlouvách o rozvojových cílech tisíciletí (2008/2128(INI))
2010/C 117 E/03
Evropský parlament,
s ohledem na deklaraci tisíciletí OSN ze dne 18. září 2000, kterou se mezinárodní společenství zavázalo ke splnění rozvojových cílů tisíciletí (RCT), s cílem snížit do roku 2015 chudobu ve světě na polovinu, a jež byla znovu potvrzena řadou konferencí Organizace spojených národů, především konferencí v Monterrey o financování rozvoje,
s ohledem na závazky, které přijaly členské státy na zasedání Evropské rady v Barceloně dne 15. a 16. března 2002,
s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 o rozvojových cílech tisíciletí - v půli cesty (1),
s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Komisi o rozvojové politice Evropské unie nazvané „Evropský konsensus“ (2) podepsané dne 20. prosince 2005,
s ohledem na „balíček RCT“ Komise z roku 2005,
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Urychlení pokroku směřujícího k dosažení rozvojových cílů tisíciletí – financování rozvoje a účinnost pomoci“ (KOM(2005)0133),
s ohledem na výroční zprávu Komise nazvanou „EU plní své závazky v oblasti financování rozvoje“ (KOM(2007)0164),
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Pomoc EU: Poskytovat více pomoci rychleji a lépe“ (KOM(2006)0087),
s ohledem na své usnesení ze dne 23. září 2008 o opatřeních následujících po konferenci o financování rozvoje v Monterrey v roce 2002 (3),
s ohledem na výsledky konečného dokumentu o opatřeních následujících po mezinárodní konferenci o financování rozvoje za účelem posouzení uplatňování konsensu z Monterrey (Dohá, Katar, 29. listopadu – 2. prosince 2008) (4),
s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2008 o opatřeních následujících po Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci z roku 2005 (5),
s ohledem na dokument Komise ze dne 19. června 2007 s názvem „Smlouvy o RCT, přístup založený na dlouhodobější a předvídatelnější rozpočtové pomoci“,
s ohledem na nové strategické partnerství Afrika – EU,
s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o současném stavu vztahů mezi EU a Afrikou (6),
s ohledem na Pařížskou deklaraci o účinnosti pomoci ze dne 2. března 2005 a na závěry fóra na vysoké úrovni, které se konalo ve dnech 2. až 4. září 2008 v Akkře a týkalo se opatření v návaznosti na tuto deklaraci,
s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2006 o účinnosti pomoci a korupci v rozvojových zemích (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o zhodnocení dosažených výsledků rozvojových cílů tisíciletí v oblasti mateřské úmrtnosti před summitem OSN dne 25. září 2008 (8),
s ohledem na dokument Komise nazvaný „The Aid Delivery Methods. Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support“ (9),
s ohledem na ustanovení dohody z Cotonou ze dne 23. června 2000, a zejména na její článek 58 ve znění po revizi provedené v roce 2005, který vyjmenovává instituce, které mohou získat finanční prostředky,
s ohledem na rady týkající se rozpočtové pomoci, které vyplývají z osvědčených postupů OECD, uvedené v dokumentu „Praxe dárců pro účinnou pomoc“ (10),
s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT): „řízení záležitosti reformy veřejných financí Komisí“, spolu s odpověďmi Komise (11),
s ohledem na zvláštní zprávu Účetního dvora č. 10/2008 o „Rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe“, spolu s odpověďmi Komise,
s ohledem na zprávu „Hodnocení obecné rozpočtové pomoci - souhrnná zpráva“, zveřejněná v květnu 2006 (12),
s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2006 o novém nástroji rozvojových cílů tisíciletí (13),
s ohledem na úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením ze dne 13. prosince 2006, kterou podepsalo Evropské společenství a jeho členské státy,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A6-0085/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že se Evropská unie připojila k rozvojové deklaraci tisíciletí z roku 2000 a spolu s celým mezinárodním společenstvím se zavázala k tomu, že do roku 2015 sníží extrémní chudobu ve světě na polovinu, přičemž své snahy soustředí na plnění osmi rozvojových cílů tisíciletí, |
B. |
vzhledem k tomu, že podle nových odhadů asi 1,4 miliard lidí, tedy více než jedna čtvrtina obyvatelstva rozvojového světa, stále žije pod hranicí chudoby, tj. z příjmu nižšího než 1,25 amerických dolarů na den, |
C |
vzhledem k novým závazkům, které byly přijaty Komisí a členskými státy Unie v roce 2007 a jejichž cílem je výrazně přispět k vyrovnání zpoždění, k němuž došlo při plnění těchto cílů, |
D. |
vzhledem k tomu, že vlivem nedostatečného přístupu k základní zdravotní péči a službám umírají miliony lidí a prohlubuje se chudoba, přestože přístup k této základní zdravotní péči a vzdělávání je jedním z lidských práv, za jehož dodržování a uplatňování odpovídají vlády, |
E. |
vzhledem k tomu, že smlouvy o RCT mohou být jedním z nástrojů k řešení problémů, jimž čelí rozvojové země v souvislosti se světovou potravinovou krizí, zejména v odvětví zemědělství, |
F. |
vzhledem k tomu, že navzdory úsilí, které do dnešního dne rozvojové země vynaložily, nedisponuje většina z nich prostředky nutnými k vyřešení problémů, kterým čelí v oblasti zdravotnictví a školství, a vzhledem k tomu, že je tedy jasné, že vnější pomoc je nezbytná, |
G. |
vzhledem k tomu, že Parlament je vyzýván, aby udělil absolutorium týkající se Evropského rozvojového fondu (ERF), |
H. |
vzhledem k tomu, že Komise má v úmyslu podstatně zvýšit využívání rozpočtové pomoci během desátého ERF, a zlepšit tak účinnost své pomoci a splnit cíle, které si předsevzala, |
I. |
vzhledem k tomu, že vyučující a pracovníci ve zdravotnictví působící v rozvojových zemích v současné době pracují v žalostných podmínkách a že ke splnění RCT je zapotřebí téměř dva miliony vyučujících a více než čtyři miliony pracovníků ve zdravotnictví, a vzhledem k tomu, že rozpočtová pomoc v přiměřené výši v rámci smlouvy o RCT by mohla umožnit jejich nábor a odbornou přípravu, |
J. |
vzhledem k tomu, že přetrvávající nedostatek pracovníků ve zdravotnictví a vyučujících je problém, který vzrůstá odlivem mozků organizovaným bohatými zeměmi, |
K. |
vzhledem k úmyslu Unie nadále zvyšovat výdaje na rozpočtovou pomoc zejména tím, že podstatně navýší odvětvově zaměřenou rozpočtovou pomoc na zdravotní péči a školství určenou především africkým zemím, |
L. |
vzhledem k tomu, že smlouvy o RCT stanovují konkrétní cíle, jichž je třeba dosáhnout v souvislosti s RCT v oblasti základní zdravotní péče a školství, přičemž se tento druh smlouvy může vztahovat i na jiná prioritní odvětví, |
M. |
vzhledem k tomu, že podle oficiálního postoje Parlamentu k rozvojové pomoci, jak jej uvedl v odstavci 6 ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 16. února 2006 o nových finančních nástrojích rozvojových cílů tisíciletí, musí „kvantitativní navýšení (…) jít ruku v ruce s kvalitativním navýšením, tj. účinnost pomoci se musí zlepšit prostřednictvím ‚tří K‘ – koordinací, komplementaritou a koherencí – a rovněž snížením transakčních nákladů pomoci, zlepšením předvídatelnosti a udržitelnosti mechanismů poskytování pomoci, zrychlením dodávek pomoci, dalším uvolňováním pomoci, nacházením řešení pro neudržitelné zadlužení, podporováním řádné správy věcí veřejných a bojem proti korupci a také zvýšením schopnosti příjemců tuto pomoc využívat“, |
N. |
vzhledem k tomu, že předvídatelná a dlouhodobá pomoc může přímo a účinně přispět ke konkrétnímu provádění strategií na odstranění chudoby uvedených v RCT, |
O. |
vzhledem k tomu, že navzdory svým závazkům přijatým v Monterrey (2002), Gleneagles (2005), Paříži (2005) a v Akkře (2008), jejichž cílem je zajistit kvantitativní a kvalitativní navýšení rozvojové pomoci, mnoho členských států Unie stále neposkytuje pomoc, k níž se zavázaly, a v případě, že ji poskytují, je její část nedostatečná, |
P. |
vzhledem k tomu, že ve 30 % případů je rozpočtová pomoc poskytovaná Komisí hrazena se zpožděním z důvodu příliš složitých administrativních postupů, |
Q. |
vzhledem k tomu, že nedostatečná předvídatelnost rozpočtové pomoci je způsobena především tím, že je většina podmínek pro poskytnutí této pomoci stanovována na celý rok, a vzhledem k tomu, že tento nedostatek předvídatelnosti někdy nutí země přijímající pomoc, aby tuto pomoc čerpaly ještě předtím, než je skutečně poskytnuta, a aniž s jistotou vědí, zda v budoucnosti bude poskytnuta, |
R. |
vzhledem k tomu, že tento nedostatek předvídatelnosti evropské rozvojové pomoci se týká rovněž zemí přijímajících pomoc, které se vyznačují určitou právní jistotou a stabilním právním prostředím, |
S. |
vzhledem k tomu, že Komise je nejvýznamnějším multilaterálním dárcem rozvojové pomoci a jedním z nejvýznamnějších dárců poskytujících rozpočtovou pomoc, a že tento typ pomoci uplatňuje v čím dál větší míře, neboť v posledních letech představovala pětinu poskytnuté pomoci, |
T. |
vzhledem k tomu, že ačkoli je rozpočtová pomoc již využívána jako nástroj umožňující zlepšení pomoci Unie, byla by ještě účinnější, kdyby byla předvídatelnější a dlouhodobější, |
U. |
vzhledem k tomu, že rozpočtová pomoc, kterou v současnosti poskytuje Komise, je obecně naplánována na období tří let nebo v případě některých agentur na jeden rok, |
V. |
vzhledem k tomu, že návrh smlouvy o RCT nemá rozpočtové důsledky, a vzhledem k tomu, že tento druh smlouvy není novým nástrojem, ale způsobem provádění stávajících nástrojů, |
W. |
vzhledem k tomu, že v současném stavu není status dokumentu Komise o smlouvách o RCT jasně definován, |
X. |
vzhledem k tomu, že Komise usoudila, že je čas uskutečnit myšlenku smlouvy, která by vycházela z konkrétních výsledků při dosahování RCT, a upustit od každoročního ověřování tradičních podmínek každého dárce, |
Y. |
vzhledem k tomu, že země poskytující pomoc se smlouvou zavazuje k tomu, že bude svou finanční pomoc poskytovat předvídatelněji, zatímco země přijímající pomoc se bude soustavněji snažit plnit konkrétní cíle, |
Z. |
vzhledem k tomu, že Komise plánuje uzavřít první řadu smluv o RCT na období šesti let, tj. do konce desátého ERF, |
AA. |
vzhledem k tomu, že návrh Komise na uzavření smluv na dobu šesti let překračuje rámec současného trendu dalších dárců na celosvětové úrovni, |
AB. |
vzhledem k tomu, že Komise vyzvala členské státy, aby se na základě dobrovolné volby podílely na financování smluv o RCT prostřednictvím dodatečných příspěvků do ERF, |
AC. |
vzhledem k tomu, že smlouvy o RCT v rámci obecné rozpočtové pomoci, která byla vypracována na základě kritérií stanovených v dohodě z Cotonou, nevyžadují žádnou změnu, pokud jde o rozhodnutí týkající se stávajících programů a rozdílné způsoby provádění obecné rozpočtové pomoci; vzhledem k tomu, že smlouvy o RCT nevyžadují zavedení nového finančního nástroje a zůstávají tedy založeny na ustanoveních o rozpočtové pomoci z dohody z Cotonou; a vzhledem k tomu, že smlouvy o RCT zůstávají slučitelné s nedávno dokončenými interními pokyny o obecné rozpočtové pomoci, |
AD. |
vzhledem k tomu, že mezi kritéria pro poskytnutí pomoci patří podle smlouvy o RCT dodržování článku 9 dohody z Cotonou o lidských právech, demokratických zásadách a právním státu, |
AE. |
vzhledem k tomu, že účinná rozpočtová pomoc by měla zemím přijímajícím pomoc umožnit financovat své vlastní velmi konkrétní strategie a programy na zlepšení přístupu k veřejným službám ve zdravotnictví a školství, |
AF. |
vzhledem k tomu, že Komise nedostála svým závazkům a do svých jednání s vládami rozvojových zemí opomenula systematicky zahrnovat poslance a zástupce organizací občanské společnosti, a dále vzhledem k tomu, že je dnes již všeobecně známo, že v zájmu účinnosti by rozvoj měl být plně v rukou vlád, ale rovněž parlamentů a organizací občanské společnosti rozvojových zemí, |
AG. |
vzhledem k tomu, že Komise stanovila, že na pomoc budou mít nárok ty země, které vykáží uspokojivé výsledky na makroekonomické úrovni a s ohledem na správu rozpočtu při využívání rozpočtové pomoci, a Komise se odlišuje od ostatních poskytovatelů rozpočtové pomoci, jako je MMF a Světová banka, kteří svou pomoc váží na splnění četných podmínek, což je v rozporu se zásadou vlastnické odpovědnosti země přijímající pomoc, |
AH. |
vzhledem k tomu, že mnoho zemí, kterým je třeba nutně poskytnout významnější a účinnější pomoc, a umožnit jim tak rychleji dosáhnout pokroku při plnění RCT, nesplňují stávající kritéria pro uzavření smlouvy o RCT stanovená Komisí, |
AI. |
vzhledem k tomu, že ve své stávající podobě se smlouvy o RCT týkají výhradně zemí AKT, |
AJ. |
vzhledem k tomu, že rozpočtová pomoc Komise citelně postrádá transparentnost a chudé země ji nepřijaly za vlastní, a vzhledem k tomu, že dohody o financování jsou zveřejňovány jen zřídka, |
AK. |
vzhledem k tomu, že základní zásadou rozvojové pomoci je poskytnout pomoc těm, kteří ji nejvíce potřebují, a tam, kde může být využita nejefektivněji, |
AL. |
vzhledem k tomu, že například v případě Burkiny Faso nebyl nikdo na místě informován o probíhajících jednáních o smlouvě o RCT mezi Burkinou Faso a Komisí, a vzhledem k tomu, že v současné době nejsou na internetových stránkách delegace Komise v Burkině Faso o této záležitosti zveřejněny žádné informace, |
AM. |
vzhledem k tomu, že v evropském konsensu o rozvoji se Unie zavázala k tomu, že při poskytování pomoci bude vycházet z výsledků a bude využívat ukazatele výkonu, |
AN. |
vzhledem k tomu, že je třeba, aby Komise při poskytování své rozpočtové pomoci nadále vycházela z výsledků dosahovaných zeměmi přijímajícími pomoc, s ohledem na rovnost žen a mužů a prosazování práv žen, |
AO. |
vzhledem k tomu, že Komise již uzavřela dohody o rozpočtové pomoci s Burkinou Faso (2005–2008), Etiopií (2003–2006), Ghanou (2007–2009), Keňou (2004–2006), Madagaskarem (2005–2007), Malawi (2006–2008), Mali (2003–2007), Mozambikem (2006–2008), Tanzanií (2006–2008), Ugandou (2005–2007) a Zambií (2007–2008), |
AP. |
vzhledem k tomu, že na světě je asi 650 milionů osob se zdravotním postižením, z nichž 80 % žije v rozvojových zemích, přičemž jedna pětina z nich žije pod hranicí extrémní chudoby; vzhledem k tomu, že tyto osoby představují jednu z největších skupin vyloučených a chudých, kteří čelí mnohonásobným formám diskriminace a mají zřídka přístup k základní zdravotní péči a ke vzdělání, |
AQ. |
vzhledem k tomu, že podle obecných povinností a zejména článku 32 výše uvedené Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením jsou signatáři této úmluvy povinni v rámci rozvojové spolupráce vzít v úvahu zdravotní postižení, |
AR. |
vzhledem k tomu, že rozvojových cílů tisíciletí nebude do roku 2015 dosaženo, pokud nebude věnována dostatečná pozornost začlenění a zapojení osob se zdravotním postižením do společnosti, |
AS. |
vzhledem k prováděcí zprávě o partnerství Afrika-EU ze dne 22. listopadu 2008, a zejména k bodu 37 této zprávy, který zdůrazňuje, že v rámci úsilí o dosažení RCT je činnost vyvíjená ve prospěch osob se zdravotním postižením očividně nedostatečná, |
Cíle tisíciletí - rozvojová spolupráce
1. |
znovu potvrzuje, že rozvojovou pomoc je nutno poskytovat v závislosti na potřebách a výsledcích a že by politika rozvojové pomoci měla být koncipována ve spolupráci se zeměmi, jež jsou příjemci pomoci; |
2. |
znovu potvrzuje, že ke splnění rozvojových cílů tisíciletí je třeba, aby země poskytující pomoc dostály všem svým závazkům a aby zlepšily kvalitu poskytované pomoci; |
3. |
trvá na tom, že je třeba vyvinout nové mechanismy umožňující poskytovat pomoc předvídatelnějším a souvislejším způsobem; |
4 |
připomíná cíl Abujské deklarace, podle něhož má být 15 % výdajů ze státního rozpočtu vyhrazeno na oblast zdravotnictví, a cíl celosvětové kampaně zaměřené na vzdělávání, podle něhož má být 20 % výdajů ze státního rozpočtu vyhrazeno na oblast školství; |
Prvořadá odvětví
5. |
žádá Komisi, aby při poskytování pomoci v oblasti zdravotnictví a školství, zejména základní zdravotní péče a základního vzdělávání, nadále vycházela z výsledků zaznamenaných v těchto odvětvích, zejména v odvětví základní zdravotní péče a základního vzdělávání; a dále ji žádá, aby upřesnila, jaký význam bude přikládat výsledkům zaznamenaným v těchto odvětvích pomocí komplexnějších ukazatelů a jak hodlá hodnotit pokrok dosažený v těchto oblastech; |
Účinnost pomoci - stabilita a předvídatelnost
6. |
žádá Komisi, aby zlepšila předvídatelnost rozpočtové pomoci zavedením smluv o RCT a rozšířením zásad vyplývajících z těchto smluv na větší počet zemí i na odvětvově zaměřenou rozpočtovou pomoc; |
7. |
připomíná Komisi nutnost podstatně snížit zbytečná prodlení způsobená příliš složitými administrativními postupy; |
8. |
žádá vlády rozvojových zemí, aby zvýšily výdaje v oblasti zdravotnictví na 15 % státního rozpočtu v souladu s doporučeními Abujské deklarace a výdaje v oblasti školství na 20 % státního rozpočtu, jak doporučuje světová kampaň zaměřená na vzdělávání; |
Rozpočtová pomoc
9. |
žádá Komisi, aby zajistila vysokou úroveň výdajů v podobě rozpočtové pomoci a aby zejména podstatně navýšila rozpočtovou pomoc v sociální oblasti zemí AKT a zvýšila odvětvově zaměřenou rozpočtovou pomoc určenou ostatním regionům; |
Smlouvy o RCT
10. |
se zájmem konstatuje, že smlouvy o RCT navržené Komisí zaručují minimální úroveň pomoci (70 % celkového závazku) zemím, jimž může být pomoc poskytnuta; |
11. |
vyjadřuje nicméně své zklamání nad skutečností, že dokument zabývající se smlouvami o RCT neuvádí žádný harmonogram pro provádění těchto smluv, které jsou převážně určeny na období šesti let desátého ERF, a žádá tedy Komisi, aby předložila přesný časový rámec; |
12. |
bere na vědomí, že smlouva o RCT má především přispět ke zlepšení účinnosti pomoci a k urychlení pokroku při uskutečňování rozvojových cílů tisíciletí v zemích, které to nejvíce potřebují; |
13. |
žádá Komisi, aby přijala sdělení, které by formalizovalo iniciativu smlouvy o RCT, a aby tuto iniciativu rozšířila na země, které nejsou zeměmi AKT a jež splňují kritéria pro poskytnutí pomoci; |
Parlament a občanská společnost - vlastní odpovědnost - transparentnost
14. |
žádá Komisi a země přijímající pomoc, aby zajistily účast svých parlamentů a občanské společnosti, konkrétně organizací zastupujících osoby se zdravotním postižením, na všech fázích jednání o rozpočtové pomoci, tj. při sestavování, provádění a hodnocení programu stanoveného ve smlouvách o RCT; |
15. |
zdůrazňuje, že země poskytující pomoc by neměly zemím, jež tuto pomoc přijímají, ukládat přísné jednostranné podmínky, nýbrž by v těchto zemích měly spíše podporovat řádnou správu věcí veřejných, demokracii a stabilitu prostřednictvím transparentních kritérií stanovených ve spolupráci s těmito zeměmi; |
16. |
domnívá se, že v zájmu transparentnosti by se podmínky pro úhradu proměnlivé splátky podpory měly zakládat na výsledcích, tak, aby země poskytující pomoc a země, jež tuto pomoc přijímají, mohly analyzovat skutečný dopad vynaložených prostředků a aby se zvýšila transparentnost využívání veřejných financí; |
17. |
vyzývá Komisi, aby pravidelně sledovala výsledky těchto programů a aby se o ně podělila s Parlamentem; |
18. |
doporučuje Komisi, aby se snažila posílit dialog mezi zeměmi poskytujícími pomoc a zeměmi přijímajícími tuto pomoc, což umožní zejména stanovit skutečné potřeby a oblasti, kde je pomoc nezbytná; |
19. |
žádá, aby se Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU (SPS) aktivněji podílelo na určování priorit a aby se účastnilo jednání o smlouvách o RCT, jakož i všech ostatních fází tohoto procesu; |
Kritéria výběru - kreativita a flexibilita
20. |
žádá Komisi, aby při poskytování rozpočtové pomoci vycházela z výsledků dosažených v oblasti řádné správy věcí veřejných a transparentnosti, ale rovněž v oblasti obrany a dodržování lidských práv, zejména těch nejchudších osob a osob vyloučených ze společnosti, což se týká především osob se zdravotním postižením, menšin, žen a dětí, a aby zajistila, že rozpočtová pomoc nebude vynakládána na odvětví, která nejsou definována ve smlouvě o RCT; |
21. |
opakuje, že národní orientační programy by měly být vypracovávány ve spolupráci s parlamenty dotčených zemí, SPS a občanskou společností; |
22. |
podotýká, že v návrhu smluv o RCT není uvedeno, kterých zemí se první kolo těchto smluv bude týkat; a upozorňuje na to, že ve své stávající podobě se smlouvy o RCT týkají výhradně zemí AKT; |
23. |
vyjadřuje hluboké politování nad tím, že rozpočtová pomoc Unie určená rozvojovým zemím na podporu jejich rozvoje se stále častěji řídí podmínkami, které ukládá MMF; domnívá se dále, že tyto podmínky jsou v rozporu s politikou zemí přijímajících pomoc, pokud jde o zásadu vlastnické odpovědnosti; |
24. |
zdůrazňuje, že je třeba vytvořit jiné postupy rozpočtové pomoci pro země, které nemají nárok na pomoc v rámci smluv o RCT, a zejména pro země s nestabilní politickou situací; a zdůrazňuje, že je zřejmé, že země s obzvláště nestabilní politickou situací nejsou schopny splnit současná kritéria pro poskytnutí pomoci; |
25. |
doporučuje, aby smlouvy o RCT byly poskytnuty i zemím, na něž se vztahuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci; |
26. |
žádá Komisi, aby jasně vysvětlila, jak budou smlouvy o RCT doplňovat ostatní způsoby poskytování pomoci; |
27. |
varuje před nebezpečím využívat smlouvy o RCT nadměrně a bezmyšlenkovitě a považovat je za jediný způsob poskytování skutečně účinné pomoci, a naléhavě proto žádá Komisi, aby zvolila mechanismy poskytování pomoci, které budou nejlépe odpovídat situaci jednotlivých zemí; |
28. |
žádá Komisi, aby posílila schopnost parlamentů zemí přijímajících pomoc podílet se na rozpočtovém procesu a schopnost parlamentů a občanské společnosti podílet se na sestavování vnitrostátních politik tím, že poskytne větší finanční podporu, bude tuto účast zdůrazňovat při politickém jednání se zeměmi přijímajícími pomoc a bude soustřeďovat svou pozornost na ukazatele správy veřejných financí, které by zlepšily odpovědnost vlád ke svým občanům; |
Hodnocení - ukazatele výkonu
29. |
žádá Komisi, aby ve spolupráci s partnerskými zeměmi ke každé smlouvě o RCT přiřadila řadu ukazatelů výkonu, za jejichž pomoci bude hodnocen pokrok dosažený v provádění těchto smluv; na základě těchto ukazatelů by rovněž mělo být hodnoceno začlenění dospělých osob a dětí se zdravotním postižením do společnosti; |
Hledisko rovnosti žen a mužů
30. |
upozorňuje Komisi na skutečnost, že je nezbytně nutné, aby i nadále při poskytování své rozpočtové pomoci vycházela z výsledků, které země přijímající tuto pomoc zaznamenaly v souvislosti se zohledňováním hlediska rovného zacházení pro muže a ženy, prosazováním práv žen, a žádá, aby ukazatelé výkonu v této oblasti byly ve smlouvách o RCT posíleny tak, aby se vztahovaly i na další oblasti, jako jsou práva žen a práva osob se zdravotním postižením; žádá ji, aby posílila ukazatele výkonu v této oblasti související s rozpočtovou pomocí tak, aby pokrývaly i další oblasti, mezi něž patří práva osob se zdravotním postižením, práva žen, a zejména podpora přístupu všech žen ke komplexním informacím a službám týkajícím se pohlavního a reprodukčního zdraví, zlepšení přístupu k metodám plánování rodičovství a podpora využívání těchto metod, posílená podpora vzdělávání a emancipace žen a boj proti diskriminaci a prosazování rovného zacházení pro muže a ženy; |
*
* *
31. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Radě AKT a vládám a parlamentům členských států a zemí AKT. |
(1) Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 232.
(2) Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.
(3) Přijaté texty tohoto dne, P6_TA(2008)0420.
(4) A/Conf.212/L.1/Rev1 ze dne 9. prosince 2008.
(5) Texty přijaté tohoto dne, P6_TA(2008)0237.
(6) Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 633.
(7) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 316.
(8) Texty přijaté tohoto dne, P6_TA(2008)0406.
(9) Zveřejněný Komisí v lednu 2007 v angličtině AIDCO - DEV- RELEX.
(10) Referenční dokument CAD, 2. vydání, 2006.
(11) Úř. věst. C 249, 7.10.2005, s. 1.
(12) IDD and Associates, květen 2006.
(13) Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 396.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/23 |
Úterý 24. března 2009
Umělecké vzdělávání v Evropské unii
P6_TA(2009)0153
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o uměleckém vzdělávání v Evropské unii (2008/2226(INI))
2010/C 117 E/04
Evropský parlament,
s ohledem na články 149 a 151 Smlouvy o ES,
s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní vzdělávání (1),
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1350/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 o Evropském roku tvořivosti a inovací (2009) (2),
s ohledem na závěry Rady ze dne 24. a 25. května 2007 ohledně přínosu kulturních a tvůrčích odvětví k dosažení lisabonských cílů a na závěry Rady ze dne 21. a 22. května 2008,
s ohledem na společnou zprávu Rady a Komise pro rok 2008 o pokroku v provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 – Celoživotní učení jako základ znalostí, kreativity a inovací (3),
s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o sociálním postavení umělců (4),
s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o kulturním průmyslu v Evropě (6),
s ohledem na doporučení obsažená v Úmluvě UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů ze dne 20. října 2005,
s ohledem článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A6-0093/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že pokud Evropská unie razí heslo „jednota v rozmanitosti“, měla by uznat své společné dějiny, k čemuž může dospět prostřednictvím dějin evropského umění, které jsou univerzální, |
B. |
vzhledem k tomu, že školy by se opět měly stát hlavním místem pro demokratizaci přístupu ke kultuře, |
C. |
vzhledem k tomu, že umělecké a kulturní vzdělávání, jehož součástí je i vzdělávání v oblasti obrazových umění, je neodmyslitelným prvkem vzdělávacího systému členských států, |
D. |
vzhledem k tomu, že umělecké a kulturní vzdělávání je nedílnou součástí vzdělávání dětí a mládeže, neboť přispívá k rozvoji svobodné vůle, citlivosti a otevřenosti vůči ostatním; vzhledem k tomu, že se jedná o klíčovou otázku v oblasti rovných příležitostí a předpoklad skutečné demokratizace přístupu ke kultuře, |
E. |
vzhledem k tomu, že v zájmu dosažení cíle demokratizace přístupu ke kultuře je nezbytné podporovat informovanost o umění na všech úrovních a ve všech věkových skupinách, uznat význam skupinových a amatérských uměleckých činností a podporovat přístup ke vzdělávání v oblasti umění, |
F. |
vzhledem k tomu, že členské státy bohužel hospodářské důvody často tlačí k omezení prostoru, který je poskytován umění ve vzdělávací politice jako celku, |
G. |
vzhledem k tomu, že umělecké vzdělávání je základem profesního vzdělání v oblasti umění, kde podporuje nejen tvořivost, ale i tělesný a duševní rozvoj, neboť přispívá k vytváření pevnějších a účinnějších vazeb mezi vzděláním, kulturou a uměním, |
H. |
vzhledem k tomu, že školy a zařízení zabývající se vzděláváním v oblasti umění a designu napomáhají vzniku filozofií, vytváření nových uměleckých stylů a trendů a otevírání odlišných kulturních světů, což posiluje prestiž Evropské unie ve světě, |
I. |
vzhledem k tomu, že úspěšnost tvůrčích a uměleckých pracovníků je velmi významně ovlivněna získaným vzděláním, |
J. |
vzhledem k tomu, že umělecká studia zaměřená na kariérní a profesní rozvoj vyžadují od studentů nejen talent, ale i pevné kulturní základy, které lze získat jedině prostřednictvím systematického víceoborového vzdělávání; vzhledem k tomu, že takové vzdělávání rozšiřuje příležitosti k získání pracovního místa v oboru, pokud poskytuje obecný rozhled, metodiku výzkumu, podnikatelské dovednosti a znalosti a rovněž schopnosti v různých oblastech činnosti souvisejících se současným uměním, |
K. |
vzhledem k tomu, že na rozvoj umělecké sféry má značný vliv potenciál, který představují tvůrčí, kulturní a umělecké společnosti a odvětví v Evropské unii v oblasti hospodářství a zaměstnanosti, |
L. |
vzhledem k tomu, že technická revoluce vedla ke zvýšení konkurenceschopnosti uvnitř jednotlivých zemí a mezi nimi a že zásluhou této skutečnosti zaujímají intelektuální schopnosti a tvořivost dominantní postavení v rámci Lisabonské strategie, |
M. |
vzhledem k tomu, že prudké a soustavné změny, k nimž v našich společnostech dochází, vyžadují lepší přizpůsobivost, pružnost, tvořivost, inovace a komunikaci osob v pracovní oblasti; vzhledem k tomu, že tyto vlastnosti by měly být podporovány prostřednictvím systémů vzdělávání a odborné přípravy jednotlivých členských států, což je v souladu s cíli výše uvedeného programu Vzdělávání a odborná příprava 2010, |
N. |
vzhledem k tomu, že je třeba mít na paměti skutečnost, že v jednotlivých členských státech existují značné rozdíly mezi stávajícími modely uměleckého vzdělávání, |
O. |
vzhledem k tomu, že je třeba mít na paměti skutečnost, že vzdělávání v oblasti kultury a její rozmanitosti je v důsledku globalizace, vyšší mobility občanů a postupného rozšiřování Evropské unie významnou podmínkou pro zachování identity a pro podporu porozumění mezi kulturami a náboženstvími; vzhledem k tomu, že zvyšování povědomí o kultuře a její podpora, které patřily mezi cíle Evropského roku mezikulturního dialogu, by měly pokračovat i po roce 2008, |
1. |
domnívá se, že v zájmu podpory demokratizace přístupu ke kultuře by se umělecké vzdělávání mělo stát povinnou součástí vzdělávacích programů na všech stupních škol; |
2. |
zdůrazňuje význam návazných kursů ve školních osnovách i v programech odborné přípravy a celoživotního vzdělávání, které mají podporovat a rozvíjet kreativitu ve všech věkových skupinách v rámci celoživotního učení; |
3. |
připomíná, že jedním z cílů uměleckého a kulturního vzdělávání je přispět k občanské výchově a že jednou z jeho rolí je zlepšit naši schopnost myslet a podpořit duševní, citový a tělesný rozvoj občanů; |
4. |
uznává úlohu uměleckých disciplín jako významného hybatele inovací ve společnosti a v hospodářství v rámci Evropského roku tvořivosti a inovací 2009; |
5. |
upozorňuje Radu a členské státy na to, jakou úlohu hraje evropská kultura a její rozmanitost v procesu integrace, a na význam uměleckého a kulturního vzdělávání na evropské úrovni, včetně ochrany tradičních kulturních hodnot v jednotlivých regionech; |
6. |
konstatuje, že stále přibývá studentů uměleckých oborů, kteří mají zájem studovat v jiném členském státě, a vyzývá tedy členské státy, aby koordinovaly své politiky v oblasti uměleckého vzdělávání na úrovni Evropské unie, aby si vyměňovaly osvědčené postupy a aby v této oblasti zvýšily mobilitu studentů i pedagogů; |
7. |
domnívá se, že je třeba zlepšit mobilitu uměleckých pracovníků tím, že bude věnována větší pozornost otázce uznávání kvalifikace; za tímto účelem by měly být vzdělávací instituce a zaměstnavatelé podněcováni k tomu, aby se zapojili do evropského rámce kvalifikací (EQF), a schopnosti a kvalifikace v tomto oboru tak mohly být porovnávány na evropské úrovni; |
8. |
naléhavě v této souvislosti žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy vytvořila rámec mobility pro Evropany zabývající se uměleckou a kreativní činností se zvláštním důrazem na mobilitu mladých umělců a studentů uměleckých oborů; |
9. |
ačkoli uznává, že se jedná o záležitost členských států, je přesvědčen, že politiky v oblasti uměleckého vzdělávání by měly být koordinovány na úrovni EU, zejména pokud jde o:
|
10. |
vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby:
|
11. |
trvá na tom, že výuka dějin umění musí zahrnovat i setkání s umělci a návštěvy kulturních akcí, aby u studentů vzbudila zvědavost a přiměla je k zamyšlení; |
12. |
připomíná, že při zavádění umělecké dimenze do učebních osnov je důležité využívat prostředky nabízené novými informačními a komunikačními technologiemi a internetem coby nástroji moderního vzdělávání, jaké si žádá moderní doba; |
13. |
zdůrazňuje v této souvislosti zásadní přínos projektů, jako je evropská digitální knihovna Europeana; |
14. |
doporučuje, aby byl společně vytvořen evropský portál uměleckého a kulturního vzdělávání a aby umělecké vzdělávání bylo začleněno do učebních osnov v členských státech s cílem zajistit rozvoj a podporu evropského kulturního modelu, především takového, který je oceňován v mezinárodním měřítku; |
15. |
vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby postup začleňování uměleckého vzdělávání do učebních osnov sledovaly; a zejména doporučuje Komisi, aby podpořila vypracování studií, které přinesou spolehlivé údaje o vlivu výuky tohoto typu na úroveň vzdělání a dovedností studentů v Evropské unii; |
16. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.
(2) Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 115.
(3) Úř. věst. C 86, 5.4.2008, s. 1.
(4) Úř. věst. C 125 E, 22.5.2008, s. 223.
(5) Texty přijaté, P6_TA(2008)0124.
(6) Texty přijaté, P6_TA(2008)0123.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/27 |
Úterý 24. března 2009
Aktivní dialog s občany o Evropě
P6_TA(2009)0154
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o aktivním dialogu s občany o Evropě (2008/2224(INI))
2010/C 117 E/05
Evropský parlament,
s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise nazvané „Partnerství pro komunikaci o Evropě“ podepsané dne 22. října 2008 (1),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. dubna 2008 nazvané Debate Europe – Využití zkušeností získaných v rámci „Plánu D pro demokracii, dialog a diskusi“ (Plán D) (KOM(2008)0158),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. dubna 2008 nazvané „Komunikace o Evropě prostřednictvím audiovizuálních médií“ (SEK(2008)0506),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvané „Komunikace o Evropě prostřednictvím internetu – Zapojení občanů“ (SEK(2007)1742),
s ohledem na pracovní dokument Komise ze dne 3. října 2007 nazvaný „Návrh interinstitucionální dohody o partnerství pro komunikaci o Evropě“ (KOM(2007)0569),
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na podporu aktivního evropského občanství na období 2007–2013 (2),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. února 2006 nazvané „Bílá kniha o Evropské komunikační politice“ (KOM(2006)0035),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. října 2005 nazvané „Příspěvek Komise k období pro úvahu a poté: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi“ (KOM(2005)0494),
s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2006 o Bílé knize o Evropské komunikační politice (3),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2005 o provádění informační a komunikační strategie EU (4),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Výboru pro ústavní záležitosti, Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a Petičního výboru (A6-0107/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že demokratická a transparentní Evropská unie vyžaduje širší dialog mezi občany a orgány EU, mezi něž patří i Parlament, ale také průběžnou diskusi o Evropě na evropské, vnitrostátní i místní úrovni, |
B. |
vzhledem ke skutečnosti, že po zamítnutí Smlouvy o Ústavě pro Evropu ve Francii a Nizozemsku se proti ratifikaci Lisabonské smlouvy v referendu vyslovilo 53,4 % občanů Irska a že politikám nebo smlouvám EU budou s větší pravděpodobností oponovat lidé, kteří jim dostatečně nerozumí, |
C. |
vzhledem k tomu, že průzkum veřejného mínění Eurobarometr 69 ukázal, že 52 % občanů Unie je přesvědčeno o tom, že je členství v EU pro jejich stát přínosem, a pouhých 14 % je přesvědčeno o opaku, |
D. |
vzhledem k tomu, že znalosti o EU, jejích politikách a jejím fungování, avšak také o právech zaručených ve Smlouvách budou základem pro obnovení důvěry občanů v orgány EU, |
E. |
vzhledem k tomu, že komunikační strategií byl pověřen zvláštní komisař poprvé v roce 2004, ačkoli žádná komunikační politika jako taková ještě nebyla přijata, protože Smlouvy pro ni neposkytují řádný právní základ, |
Veřejné mínění
1. |
připomíná, že průzkumy ukazují, že čím mají občané Unie nižší vzdělání a nižší příjmy, tím větší je pravděpodobnost, že odmítnou další evropskou integraci, což naznačuje, že evropská myšlenka navzdory všem předchozím snahám nachází odezvu zejména u vzdělané, bohaté části evropské populace; považuje aktivní dialog mezi EU a jejími občany za nezbytný pro realizaci zásad a hodnot budování EU, ale uvědomuje si, že tato komunikace doposud nebyla příliš úspěšná; |
2. |
vyjadřuje politování nad skutečností, že navzdory úsilí vynaloženému Komisí a dobrým myšlenkám, s nimiž přišla, se ve zlepšování znalostí občanů Unie v oblasti evropských záležitostí a zvyšování jejich zájmu o ně nepodařilo dosáhnout výraznějšího pokroku, což se bohužel ukázalo v irském referendu; |
3. |
zdůrazňuje zvláštní význam soudržných a cílených komunikačních vazeb, které je třeba vytvořit jak mezi EU a regiony se specifickými rysy, tak mezi EU a konkrétními sociálními skupinami; |
4. |
poukazuje na to, že dle nedávných průzkumů veřejného mínění se velká většina Evropanů vyslovila ve prospěch EU, která by v otázkách zahraniční politiky vystupovala jednotně; zdůrazňuje, že na žádost občanů Unie bylo příslušné prohlášení zahrnuto do otevřeného dopisu / doporučení účastníků závěrečné konference věnované šesti občanským projektům v rámci plánu D ze dne 9. prosince 2007; zdůrazňuje, že otevřený dopis, který obsahuje 27 doporučení, rovněž obsahuje výzvu, aby Unie účinněji působila v oblasti sociální politiky a sociální soudržnosti, aby řešila zejména rozdílnou úroveň odměňování a podporovala rovnost žen a mužů a obecněji, aby věnovala zvláštní pozornost často opomíjeným otázkám souvisejícím s rovností; připomíná, že je také důležité sledovat, co se občanům sděluje prostřednictvím činností, a porovnat, zda jsou tyto činnosti v souladu s tím, co chce EU sdělovat svým občanům; |
5. |
připomíná, že v posledních referendech o EU hlasovala většina žen proti: 56 % ve Francii (bleskový průzkum Eurobarometru 171), 63 % v Nizozemsku (bleskový průzkum Eurobarometru 172) a 56 % v Irsku (bleskový průzkum Eurobarometru 245); domnívá se, že toto odmítnutí bylo způsobeno mimo jiné slabým zapojením orgánů EU do politik, které se týkají přímo žen a které jsou základem přetrvávající nerovnosti mezi muži a ženami, jako je politika slaďování profesního a rodinného života nebo politika v oblasti pomoci závislým osobám; |
Ústavní a interinstitucionální hlediska
6. |
zdůrazňuje potřebu dokončit proces ratifikace Lisabonské smlouvy, což přispěje k dalšímu zlepšení transparentnosti EU a zapojení občanů do rozhodovacích procesů; připomíná v této souvislosti nové příležitosti pro uskutečňování participativní demokracie, které by poskytla Lisabonská smlouva, a to zejména občanskou iniciativu; |
7. |
zdůrazňuje, že je třeba, aby se všechny orgány EU a členské státy společně snažily komunikovat s občany Unie o evropských záležitostech; vítá a bere na vědomí výše uvedené společné prohlášení ze dne 22. října 2008, které stanoví jasné cíle pro zlepšení komunikace o EU ze strany Parlamentu, Rady, Komise a členských států; domnívá se však, že toto prohlášení by mohlo být ambicióznější, jelikož Parlament žádal vytvoření interinstitucionální dohody o komunikační politice uplatňované všemi orgány; |
8. |
je přesvědčen, že by orgány EU měly zahájit další diskuse o Evropě a ihned uplatnit v praxi koncepce stanovené ve výše uvedeném společném prohlášení, ve sdělení Komise ze dne 1. února 2006 a v pracovním dokumentu Komise ze dne 3. října 2007; |
9. |
sdílí názor Komise, že participativní demokracie může užitečně doplňovat demokracii zastupitelskou; zdůrazňuje ovšem, že participativní demokracie neznamená pouze naslouchat občanům, ale dát jim opravdovou příležitost ovlivňovat evropskou politiku; poukazuje na to, že pro dosažení výše uvedených cílů musí být orgány daleko otevřenější a musí přijmout přístupy nezbytné pro to, aby občanům a jejich organizacím bylo umožněno účinně se účastnit všech fází diskusí o unijních otázkách; konstatuje také, že veřejný přístup k dokumentům vypracovávaným orgány je třeba poskytovat na co nejširší bázi, což je pro ovlivňování dění zcela nezbytná podmínka; |
10. |
zdůrazňuje význam a hodnotu konzultací jako účinného nástroje pro posílení vlivu občanů tím, že jim umožňují přímo se zapojit do politického procesu na úrovni EU; vyzývá Komisi, aby učinila další kroky k včasnému informování o nadcházejících konzultacích na úrovni EU prostřednictvím médií a jiných vhodných fór na národní, regionální a místní úrovni, aby rozšířila možnosti zúčastněných stran vyjádřit svůj postoj během konzultací o právních předpisech ES a aby ve větší míře zveřejňovala internetové konzultace týkající se politik a iniciativ EU s cílem zajistit účast všech zainteresovaných stran v diskusi, zvláště pak malých a středních podniků a místních nevládních organizací; zdůrazňuje významnou úlohu zástupců občanské společnosti, jako jsou sítě profesionálů a spotřebitelů, na všech úrovních – od nadnárodní až po místní úroveň – které umožňují výměnu názorů o politikách EU, a tudíž přispívají ke zvýšení kvality právních předpisů ES; je si vědom problémů, které provázejí provádění a kontrolu dodržování právních předpisů a vyzývá spotřebitele a podniky, aby uplatňovali svá práva a informovali orgány EU o stávajících problémech; |
11. |
je přesvědčen, že by orgány EU a členské státy měly koordinovat své úsilí v oblasti komunikace a budovat partnerství s občanskou společností za účelem dosažení co nejlepší součinnosti; zdůrazňuje, že je nutná koordinace mezi jednotlivými orgány a že je potřebné vzájemně provázat televizní kanály Komise a Parlamentu; vyzývá Komisi, aby zlepšila spolupráci a koordinaci mezi svými zástupci v členských státech a informačními kancelářemi Parlamentu; vyzývá zastoupení Komise a Parlamentu v členských státech ke zlepšení spolupráce, pokud jde o konzultaci občanů, sdílení informací, znalostí a vizí týkajících se EU, a pokud jde o poskytování příležitostí voličům k setkání s poslanci Evropského parlamentu zvolenými v různých zemích a s úředníky EU; |
12. |
vítá skutečnost, že Komise podporuje úlohu Parlamentu a evropských politických stran, a uznává potřebu odstranit propast mezi vnitrostátními a evropskými politikami, zejména v průběhu evropských volebních kampaní; |
13. |
vyzývá všechny tři hlavní orgány, aby zvážily možnost organizovat společné otevřené rozpravy, které by doplnily parlamentní otevřené rozpravy a při kterých by se hovořilo o otázkách týkajících se spotřebitelů a jejich každodenního života, a to za účelem posílení jejich důvěry ve vnitřní trh a v ochranu spotřebitelů; zdůrazňuje, že meziskupiny Parlamentu hrají důležitou roli „prostředníka občanů“ a jsou skutečným nástrojem propojení politické sféry a občanské společnosti; |
14. |
s potěšením bere na vědomí, že Komise zohlednila mnohé myšlenky, s nimiž již dříve vystoupil Parlament, jako je vytvoření občanských fór jak na evropské úrovni, tak na vnitrostátní úrovni, propůjčení významnější úlohy organizacím občanské společnosti a inovační využití nových médií; |
Místní úroveň
15. |
vyzývá Komisi, aby dialog rozšířila na všechny úrovně tím, že své sdělení přizpůsobí sociálnímu prostředí; navrhuje tudíž posílení dialogu mezi EU a jejími občany, a to poskytováním stejné informace všem a ve formě přizpůsobené jednotlivým cílovým skupinám; domnívá se, že by orgány EU měly do svých politik začlenit závěry místních diskusí organizovaných pod záštitou plánu D a zohlednit očekávání občanů v souvislosti s EU při rozhodování o nových právních předpisech; |
16. |
vyzývá členské státy, aby zahájily účinné komunikační kampaně o EU na všech úrovních: národních, regionálních i místních; vyzývá Komisi, aby šířila osvědčené postupy, které prostřednictvím těchto kampaní získá, a aby navrhla vytvoření stálého interaktivního komunikačního systému mezi EU a občany, který by zahrnoval pravidelné kampaně EU místní a regionální povahy, pomoc regionálních médií a aktivní účasti občanské společnosti, nevládních organizací, obchodních komor, odborů a profesních organizací; |
17. |
zdůrazňuje, že politika soudržnosti EU je základem evropské integrace a sociální solidarity; domnívá se proto, že by občané měli být informováni o snahách a konkrétních dopadech politik EU na jejich každodenní život a současně by měl být zdůrazňován přínos EU a výhody společného evropského projektu; přeje si v této souvislosti, aby místní orgány lépe plnily své povinnosti informovat o podporách získaných od EU; zdůrazňuje rovněž, že dobrá vůle místních a regionálních poslanců je zásadní pro rozvoj informovanosti a vzdělávání; vítá proto, že byl vytvořen Erasmus pro místní a regionální poslance; |
18. |
zdůrazňuje, že zapojení partnerů do přípravy a realizace operačních programů podle článku 11 obecného nařízení o strukturálních fondech (zejména Evropský sociální fond) na období 2007–2013 významně přispívá k propagaci politiky soudržnosti EU a přibližuje ji občanům; zdůrazňuje, že tito partneři mají jedinečnou příležitost bezprostředně vidět reálné problémy, které stojí v popředí zájmu občanů; vyzývá proto Komisi, aby zajistila náležité uplatňování zásady partnerství na národní, regionální a místní úrovni; zdůrazňuje, že je důležité, aby národní a regionální orgány využívaly stávající finanční možnosti, které Evropský sociální fond poskytuje, na zlepšení dovedností těchto partnerů, zejména v oblasti vzdělávání; konstatuje, že strukturální fondy sehrály významnou úlohu v podpoře přeshraniční spolupráce pomocí projektů a programů Společenství, což podpořilo rozvoj aktivního občanství a participativní demokracie; vyzývá Komisi, aby nadále tyto projekty a programy podporovala a aby na nich spolupracovala; |
19. |
zdůrazňuje, že v souvislosti s nadcházejícími volbami do Evropského parlamentu je nutné poskytovat občanům informace na místní a regionální úrovni, a to zejména mladým lidem a těm, kdo budou volit poprvé; v obecnější rovině zdůrazňuje potřebu zapojení poslanců Evropského parlamentu – ve spolupráci s místními a regionálními volenými zástupci – do konzultací s občany v jejich regionech, neboť tito poslanci zastupují hlas veřejnosti v Unii; podporuje úsilí Výboru regionů o posílení konzultací na regionální úrovni a zapojení regionálních sítí a klíčových místních a regionálních aktérů do tohoto procesu, jehož cílem je podnítit na nejnižší úrovni diskusi, která zohlední jejich názory a zájmy; |
20. |
zdůrazňuje, že poslanci se musí více podílet na procesu komunikace s občany Unie a že v organizaci činnosti Parlamentu musí být provedeny změny, které poslancům umožní, aby se zapojili do dialogu s občany na co nejnižší místní úrovni; doufá, že současně s kampaněmi politických stran se do evropské volební kampaně úzce zapojí i poslanci Evropského parlamentu; |
21. |
vyzývá Komisi, aby zahájila malé místní komunikační kampaně se zapojením místních činitelů a aby prosazovala činnosti, které zvýší informovanost občanů o zemích původu přistěhovalců, a aby rovněž lépe informovala přistěhovalce o právech a povinnostech spojených s občanstvím Unie, a tím nejefektivněji a nejsmysluplněji dosáhla stanovených komunikačních cílů, a také aby pokračovala v úsilí vynaloženém v tomto smyslu v rámci Evropského roku mezikulturního dialogu 2008; |
Vzdělávání, sdělovací prostředky a informační a komunikační technologie, aktivní občanství
22. |
zdůrazňuje, že je důležité zařadit politiky a historii EU do školních osnov každého členského státu s cílem posílit evropské hodnoty a rozvíjet katedry evropských studií v rámci univerzitních programů; vyzývá Komisi, aby poskytla finanční podporu na propagaci těchto projektů; vyzývá členské státy, aby prosazovaly zavedení studijního programu týkajícího se dějin evropské integrace a fungování EU s cílem vytvořit základ všeobecných znalostí o Evropě; |
23. |
zdůrazňuje zvláštní úlohu občanské výchovy jako základní hnací síly aktivního občanství; bere na vědomí potřebu podporovat aktivní model občanské výchovy, která poskytuje mladým lidem příležitost zapojit se přímo do veřejného života, navázat kontakty s jejich politickými představiteli na národní, místní i na evropské úrovni, se zástupci nevládních organizací a s občanskými iniciativami; navrhuje, aby Komise podpořila pilotní projekty prosazující tento model občanské výchovy v členských státech; |
24. |
doporučuje, aby byly programy jako Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig a Comenius účinněji propagovány prostřednictvím rozsáhlé komunikační kampaně a lépe organizovány s cílem umožnit účast co nejvyššího počtu osob, zvýšit účast osob s nižšími příjmy a usnadnit jejich mobilitu v rámci Unie; upozorňuje na skutečnost, že právě tyto programy nacházejí velmi pozitivní odezvu mezi mladými lidmi a významně přispívají k úspěchu evropské integrace; |
25. |
vítá výše uvedené sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007, které stanoví jasné cíle týkající se způsobu, jakým může být internetová stránka Europa změněna na webovou stránku verze 2.0 zaměřenou na služby; naléhavě vyzývá Komisi, aby dokončila vytváření nové internetové stránky již v roce 2009, a je přesvědčen, že nová internetová stránka by měla občanům poskytnout fórum pro výměnu názorů a účast na online anketách, na kterém by všechny nevládní organizace, veřejné instituce a soukromé osoby mohly sdílet zkušenosti týkající se komunikačních projektů EU; vyzývá Komisi, aby na těchto internetových stránkách shromažďovala a zveřejňovala zkušenosti stran, na které se zaměřují činnosti financované v rámci plánu D; |
26. |
vítá myšlenku internetových stránek EU Tube, které jsou s téměř 1,7 milióny návštěvníků jedinečným nástrojem, jehož prostřednictvím je možné představit politiky EU uživatelům internetu; vyzývá rovněž Komisi, aby vypracovala obecná pravidla účinných internetových kampaní, které by sdílela s dalšími orgány EU; |
27. |
vyzývá Komisi, aby lépe využívala audiovizuální materiál dostupný na Europe by Satellite a za tím účelem navázala kontakty s místními televizními kanály a neziskovými médii, jež mají zájem o získání vysílacího materiálu, s cílem oslovit více diváků; |
28. |
považuje síť Europe Direct za významný nástroj pro zodpovídání dotazů občanů prostřednictvím e-mailu nebo bezplatné telefonní linky odkudkoli v EU, který by jako takový měl získat větší publicitu; |
29. |
považuje politiky ochrany spotřebitelů a vnitřního trhu za nanejvýš důležité, co se týče informování spotřebitelů a podniků o evropských otázkách; vyzývá členské státy, aby se více snažily informovat o přínosech vnitřního trhu na národní, regionální a místní úrovni; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly a posilovaly interaktivní komunikaci a informace pro dosažení účinného dialogu mezi spotřebiteli, podniky a orgány, a to pomocí různých elektronických prostředků využívajících nejnovější technologie, a aby přispěly k rozvoji elektronického obchodování; |
30. |
žádá Komisi, aby posílila své koordinační úsilí v oblasti vzdělávání a informování spotřebitelů, pokud jde o jejich práva a povinnosti, tím, že v této oblasti navýší své finanční a lidské zdroje; vyzývá členské státy, aby zvyšovaly finanční a lidské zdroje určené pro evropská spotřebitelská centra, a to za účelem lepšího povědomí o právech spotřebitele v EU a jejich lepšího uplatňování a s ohledem na celosvětovou finanční krizi a na nárůst zadlužení spotřebitelů naléhavě vyzývá členské státy, aby se snažily zlepšit úroveň finanční gramotnosti spotřebitelů, zejména pokud jde o jejich práva a povinnosti a možnosti nápravy, pokud jde o úspory a úvěry; |
31. |
vyzývá členské státy, aby zvýšily lidské a finanční zdroje určené pro síť SOLVIT, která umožňuje zdarma řešit problémy vyplývající ze špatného uplatňování nebo neuplatňování právních předpisů Společenství; žádá Komisi, aby urychlila modernizaci různých služeb poskytujících informace a poradenství týkající se vnitřního trhu; podporuje tudíž myšlenku, obsaženou ve sdělení Komise ze dne 20. listopadu 2007 nazvaném „Jednotný trh pro Evropu ve 21. století“ (KOM(2007)0724) a týkající se integrovaného přístupu při poskytování asistenčních služeb v oblasti vnitřního trhu prostřednictvím vytvoření centrální internetové stránky; bere na vědomí iniciativy Komise týkající se zmírnění administrativní zátěže a zlepšování právní úpravy; vyzývá zejména ke zlepšení podpory malých a středních podniků, které představují v Evropě významný zdroj pracovních míst; |
32. |
konstatuje, že Evropský rok dobrovolné činnosti by byl ideální příležitostí, aby orgány EU navázaly kontakt se svými občany; poukazuje na to, že v EU je přes 100 milionů dobrovolných pracovníků, a vyzývá Komisi, aby připravila půdu pro vyhlášení roku 2011 Evropským rokem dobrovolné činnosti a aby za tímto účelem co nejdříve předložila vhodný legislativní návrh; |
33. |
zdůrazňuje, že je důležité zohledňovat názory občanů týkající se Evropy jako činitele na celosvětové úrovni a brát v úvahu zejména stále významnější úlohu Parlamentu v této otázce; vybízí proto, aby se poslanci Evropského parlamentu a členové Rady účastnili návštěv členů Komise uskutečňovaných v rámci plánu D, které jsou významným prostředkem k oslovení vnitrostátních parlamentů, občanské společnosti, vedoucích představitelů podniků a odborů a regionálních a místních orgánů v členských státech; |
34. |
vyjadřuje potěšení nad skutečností, že celý svět se čím dál tím více zajímá o evropský projekt a že EU a její občané si stále více uvědomují, jak je výhodné sdílet zkušenosti týkající se nadnárodní sféry s ostatními zeměmi a regiony, a především se sousedními státy EU; vyzývá proto Komisi, aby si prostřednictvím svých delegací ve třetích zemích vytvořila cestu k občanům těchto zemí a informovala je o příležitostech, které se nabízejí v EU, např. pokud jde o média a další formy kultury, vzdělávání, studium cizích jazyků a mobilitu nebo výměnné programy, jako je program Erasmus Mundus; |
35. |
konstatuje, že především v souvislosti se zvyšujícím se počtem státních příslušníků třetích zemí, jež pobývají na území EU, a se vznikem multikulturních společenství, k nimž tito státní příslušníci rovněž přispěli, je nutné vynaložit větší úsilí v otázce integrace přistěhovalců v EU tím, že jim bude umožněn konkrétní přístup k informacím, jež se týkají občanství Unie a jeho důsledků, a to např. posílením partnerství mezi různými subjekty na vládní (místní, regionální a celostátní) a nevládní úrovni (např. mezi zaměstnavateli, občanskou společností a sdruženími přistěhovalců, sdělovacími prostředky a nevládními organizacemi podporujícími přistěhovalce); domnívá se, že úspěšná integrace bude podporovat další rozvoj multikulturního evropského povědomí založeného na toleranci, dialogu a rovnosti; |
36. |
žádá Komisi, aby podporovala programy a kampaně (jako je „Svět očima žen“), které podporují sociální, politickou a kulturní činnost žen s přihlédnutím k úloze žen v mezigeneračním dialogu, k udržitelnosti a blahobytu společnosti; vyzývá tudíž k lepšímu informování mladých dívek a žen o občanství Unie a o právech, která s ním souvisejí, zejména v regionech společensky a zeměpisně izolovaných; zdůrazňuje, že cílem těchto informačních kampaní musí být lepší účast žen na politickém životě a v rozhodovacím procesu; zdůrazňuje, že je nutné podporovat opatření, jejichž cílem je překonat genderové rozdíly v počítačové gramotnosti s cílem poskytnout ženám za stejných podmínek nástroje, které jim umožní účastnit se dialogu o Evropě; vítá skutečnost, že Komise zvolila v rámci plánu D projekty, které spolufinancují její zastoupení a které zahrnují mnoho projektů ženských organizací a řadu projektů týkajících se žen; zdůrazňuje nezbytnost podporovat občanskou angažovanost v otázkách, jako je genderové násilí nebo obchodování s lidmi, do jejichž řešení se musí zapojit společnost, aby bylo možné dosáhnout pokroku; uznává schopnost žen řešit problémy a konflikty a naléhavě žádá Komisi, aby se činnosti výborů a pracovních skupin pro rodinný život, péči o děti, vzdělávání atd. účastnilo více žen; |
*
* *
37. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Komisi, Radě, Soudnímu dvoru Evropských společenství, Účetnímu dvoru, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. C 13, 20.1.2009, s. 3.
(2) Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 32.
(3) Úř. věst. C 314 E, 21.12.2006, s. 369.
(4) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 403.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/33 |
Úterý 24. března 2009
Činnost Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2008
P6_TA(2009)0155
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o činnosti Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU v roce 2008 (2008/2303(INI))
2010/C 117 E/06
Evropský parlament,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) (Dohoda z Cotonou),
s ohledem na jednací řád Smíšeného parlamentního shromáždění AKT–EU (SPS), přijatý dne 3. dubna 2003 (2), ve znění, které bylo naposledy pozměněno v Port Moresby (Papua-Nová Guinea) dne 28. listopadu 2008 (3),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (4),
s ohledem na deklaraci z Kigali (Rwanda), kterou přijalo SPS v Kigali dne 22. listopadu 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (EPA) na podporu rozvoje (5),
s ohledem na deklaraci z Port Moresby o globální finanční a potravinové krizi (6), přijatou SPS dne 28. listopadu 2008,
s ohledem na usnesení, která přijalo SPS v roce 2008 a která se týkají:
— |
sociálních a environmentálních dopadů programů strukturálních změn (7), |
— |
zkušeností s procesem evropské regionální integrace relevantních pro státy AKT (8), |
— |
otázek potravinové bezpečnosti v zemích AKT a role spolupráce AKT-EU (9), |
— |
situace v Keni (10), |
— |
ochrany civilního obyvatelstva v rámci mírových operací OSN a regionálních organizací (11), |
— |
účinnosti a definice rozvojové spolupráce (12), |
— |
společenských následků dětské práce a strategií pro boj s dětskou prací (13), |
— |
situace v Mauritánii (14), |
— |
situace v Zimbabwe (15), |
s ohledem na komuniké SPS z Windhoeku (Namibie) ze dne 29. dubna 2008 (16),
s ohledem na komuniké SPS z Port Vily (Vanuatu) ze dne 1. prosince 2008 (17),
s ohledem na prohlášení předsednictva SPS ze dne 25. listopadu 2008 k francouzskému předsednictví EU (18),
s ohledem na Evropský konsensus o humanitární pomoci podepsaný dne 18. prosince 2007 (19),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A6-0081/2009),
A. |
vzhledem k podpisu dohod EPA s některými regiony nebo státy AKT v průběhu roku 2008 a diskusím, které proběhly uvnitř SPS v březnu 2008 v Lublani (Slovinsko) a v listopadu 2008 v Port Moresby o postupu jednání o dohodách EPA, |
B. |
vzhledem k tomu, že Parlament a Rada přijaly výše uvedené nařízení (ES) č. 1905/2006, které předpokládá zřízení tématických programů, jež se budou vztahovat i na země AKT, jakož i program doprovodných opatření pro ty země AKT, které jsou signatáři protokolu o cukru, |
C. |
vzhledem k tomu, že se komisař pro rozvoj a humanitární pomoc během zasedání SPS, které se konalo v červnu 2007 ve Wiesbadenu, zavázal, že předloží národní a regionální strategické dokumenty pro země AKT (na období 2008–2013) parlamentům k demokratickému přezkumu, a jelikož s potěšením konstatuje, že se tento závazek začíná naplňovat, |
D. |
vzhledem k tomu, že nová revize Dohody z Cotonou, s níž se počítá v roce 2010, představuje významnou příležitost k rozvoji regionální dimenze SPS a parlamentního dohledu na úrovni regionů AKT, ale také k posílení úlohy a činností samotného SPS jakožto instituce, |
E. |
vzhledem k vysoké úspěšnosti dvou regionálních zasedání SPS v roce 2008 v Namibii a na Vanuatu, které vyústily v přijetí výše uvedených komuniké z Windhoeku a Port Vily, |
F. |
vzhledem k situaci v Zimbabwe, která se během roku 2008 ještě zhoršila, i přes volby, které se uskutečnily v červenci 2008, současně však vzhledem k potěšujícímu dosažení dohody k přijetí usnesení o Zimbabwe, k němuž došlo na 16. zasedání SPS v Port Moresby, |
G. |
vzhledem k tomu, že konflikt v Konžské demokratické republice (KDR) stále trvá a dochází při něm k vážnému a opakovanému porušování lidských práv, a připomínaje, že je nezbytné poskytnout účinnou humanitární pomoc a posílit účast mezinárodního společenství, |
H. |
vzhledem k činnosti Panafrického parlamentu, formalizaci vztahů mezi Evropským a Panafrickým parlamentem a záměru, který vyjádřil předseda Evropského parlamentu při svém vystoupení na 10. zasedání Panafrického parlamentu konaném dne 28. října 2008, vytvořit pro příští volební období meziparlamentní delegaci, |
I. |
vzhledem k téměř současnému konání 16. zasedání SPS v Port Moresby a Mezinárodní konference o financování rozvojové pomoci v Dohá, což určitý počet poslanců Evropského parlamentu nutilo k nepříjemné volbě, |
J. |
vzhledem k význačnému přispění slovinského předsednictví Evropské unie (leden až červen 2008) a vlády Papuy-Nové Guineje k výše uvedeným zasedáním SPS v Lublani a Port Moresby, |
K. |
vzhledem ke studijním misím předsednictva SPS, jež proběhly v roce 2008:
|
1. |
vítá skutečnost, že SPS v roce 2008 nadále vytvářelo rámec pro otevřený, demokratický a prohloubený dialog při vyjednávání dohod EPA mezi Evropskou unií a státy AKT; |
2. |
zdůrazňuje obavy, které SPS vyjádřilo v souvislosti s několika body jednání a jež se týkaly jak formy, tak obsahu; připomíná, že po přijetí EPA s Cariforem („Karibským fórem států AKT“) a prozatímních dohod s některými zeměmi z jiných regionů diskuse nadále pokračuje; |
3. |
vítá pozitivní odpověď nového komisaře pro obchod v souladu s prohlášeními předsedy Komise přezkoumat na žádost některých států a regionů AKT sporné záležitosti; |
4. |
zdůrazňuje, že v průběhu vyjednávání, avšak také při provádění EPA je nezbytná podrobná parlamentní kontrola; lituje, že úlohu SPS ohrožuje perspektiva vytvoření nového orgánu v rámci EPA, kterým má být parlamentní výbor, a že vztah mezi tímto orgánem a SPS není jasný; vyzývá parlamentní výbor k činnosti v rámci SPS, aby díky systému regionálních zasedání SPS předešel růstu nákladů a problémům vyplývajícím z organizace zasedání, čerpal ze zkušenosti SPS a aby podporoval synergie mezi všemi regiony EPA; zdůrazňuje, že je žádoucí, aby tento výbor fungoval flexibilním způsobem a odrážel v otázkách obchodu a rozvoje odbornost poslanců Evropského parlamentu, kteří jsou zapojeni do přezkumu dohody EPA ve výborech; |
5. |
zdůrazňuje zvláště klíčovou roli parlamentů států AKT, nevládních subjektů a místních orgánů při sledování a správě EPA, a žádá Komisi, aby zajistila jejich zapojení do probíhajícího procesu jednání, což předpokládá jasný program pro další jednání schválený státy AKT a Unií a založenou na participačním přístupu; |
6. |
zdůrazňuje znepokojení SPS z dopadů současné finanční krize, vítá, že SPS přijalo výše uvedenou deklaraci z Port Moresby o světové finanční a potravinové krizi, a vybízí SPS, aby na toto téma pravidelně diskutovalo; |
7. |
s potěšením přijímá skutečnost, že se komisař pro rozvoj a humanitární pomoc během výše uvedeného zasedání SPS v Kigali zavázal, že předloží národní a regionální strategické dokumenty pro země AKT (na období 2008–2013) parlamentům k demokratickému přezkumu, a vítá, že některé parlamenty zemí AKT již zahájily analýzu těchto dokumentů; |
8. |
v této souvislosti připomíná, že je třeba parlamenty úzce zapojit do demokratického procesu a do národních rozvojových strategií; zdůrazňuje jejích zásadní úlohu při zavádění, monitorování a kontrole rozvojových politik; |
9. |
vyzývá parlamenty zemí AKT, aby jak své vlády, tak Komisi žádaly o možnost zapojit se do procesu přípravy a zavádění národních a regionálních strategických dokumentů (na období 2008–2013) týkajících se spolupráce mezi Evropskou unií a jejich zeměmi; |
10. |
vyzývá Komisi, aby parlamentům zemí AKT poskytla veškeré dostupné informace a aby jim pomohla při vykonávání demokratické kontroly, zejména podporou kapacit; |
11. |
je nakloněn začlenění Evropského rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu Unie s cílem posílit konzistentnost, transparentnost a účinnost politiky rozvojové spolupráce a zaručit její demokratickou kontrolu; zdůrazňuje, že začlenění ERF do rozpočtu Unie představuje také odpověď na exekutivní a ratifikační obtíže následujících ERF; |
12. |
vyzývá parlamenty, aby vykonávaly důslednou parlamentní kontrolu nad ERF; zdůrazňuje privilegované postavení SPS v této diskusi a vyzývá SPS i parlamenty AKT, aby se jí aktivně účastnily zejména během revize Dohody z Cotonou, plánované na rok 2010; trvá na tom, aby SPS byla přítomna při celém procesu vyjednávání této revize; |
13. |
s uspokojením bere na vědomí, že SPS má stále parlamentnější a tudíž političtější charakter, že jeho členové vyvíjejí stále větší úsilí a jejich rozpravy jsou kvalitnější, což rozhodujícím způsobem přispívá k partnerství AKT-EU; |
14. |
považuje výše uvedená usnesení SPS k situaci v Keni a v Zimbabwe za významné příklady tohoto posíleného dialogu; |
15. |
vyzývá SPS, aby se nadále zabývalo situací v Súdánu, zejména pak v Dárfúru, a to především tím, že bude hodnotit postoje Unie a zemí AKT ohledně zatýkacích rozkazů Mezinárodního trestního soudu; |
16. |
vyzývá SPS, aby se nadále zabývalo situací v Somálsku, která ohrožuje životy somálských obyvatel, představuje hrozbu pro bezpečnost v regionu a vzhledem k vzrůstu trestné činnosti, extremismu a pirátství je zdrojem globální nestability; |
17. |
vyzývá SPS, aby pokračovalo v diskusi o znepokojivé situaci v Zimbabwe, kde volby z července 2008 nevedly k obnově demokracie a jehož hospodářská situace představuje skutečnou hrozbu pro zdraví a životy milionů obyvatel a stabilitu regionu; |
18. |
vyzývá SPS, aby nadále přispívalo k úsilí o informování mezinárodního společenství o konfliktech na východě Konžské demokratické republiky a aby podporovalo politické řešení krize a jakoukoli akci, která by mohla být navržena v rámci úsilí o dosažení diplomatického řešení této krize; |
19. |
vyzývá SPS, aby vzhledem k významu regionální integrace pro mír a rozvoj v zemích AKT pokračovalo v dialogu s Panafrickým parlamentem a s parlamenty regionálních organizací a tento dialog prohlubovalo; |
20. |
lituje, že SPS nebylo dostatečně konzultováno při přípravě společné strategie EU-Afrika a doufá, že se bude aktivně podílet na uplatňování této strategie; |
21. |
vítá skutečnost, že se od roku 2008 konají regionální zasedání, jež stanoví Dohoda z Cotonou i jednací řád SPS; je přesvědčen, že tato zasedání umožní skutečnou výměnu názorů na regionální problémy, včetně prevence a řešení konfliktů, a že evropské politiky přispívají k posílení regionální soudržnosti; zdůrazňuje, že tato zasedání probíhají z hlediska vyjednávání, uzavírání a uplatňování EPA ve zvláště vhodnou chvíli a musí představovat prioritu; blahopřeje organizátorům obou velmi úspěšných zasedání v Namibii a na Vanuatu a podporuje uspořádání příštích zasedání v oblasti Karibiku a západní Afriky v roce 2009; |
22. |
vyzývá SPS, aby posílilo úlohu svého výboru pro politické záležitosti, aby se z něj v rámci partnerství AKT-EU stalo skutečné fórum pro prevenci a řešení konfliktů, a aby v této souvislosti rozšířilo rozpravy o naléhavých situacích v konkrétních zemích; těší se z vykonané práce v oblasti ochrany civilního obyvatelstva v rámci mírových operací a z odhodlání zkvalitnit správu věcí veřejných v zemích AKT; |
23. |
s potěšením vítá také zprávu Výboru pro politické záležitosti o zkušenostech s evropským regionálním integračním procesem relevantních pro státy AKT, přijatou v Lublani v březnu 2008, která zdůrazňuje klíčové výhody integrace, jako je mír a bezpečnost, prevence přeměny možných konfliktů v ozbrojené, prosperita, blahobyt, demokracie a lidská práva; |
24. |
s uspokojením bere na vědomí úmysl Výboru pro hospodářský rozvoj, finance a obchod SPS zahájit analýzu strategických regionálních dokumentů pro regiony AKT; |
25. |
vyzdvihuje úlohu Výboru pro sociální záležitosti a životní prostředí SPS ve zkoumání oblasti dětské práce, a její odhodlání pokračovat v analýze sociálního postavení mladých lidí ve státech AKT; |
26. |
těší se také ze zprávy Výboru pro sociální záležitosti a životní prostředí o sociálních a environmentálních dopadech programů strukturálních změn, která byla přijata v Lublani a zastává myšlenku, že praxe podmíněnosti půjček Světové banky a MMF s ohledem na podmínky ekonomických politik měla ničivé sociální a environmentální dopady na země AKT a měla by být nahrazena politikou půjček přizpůsobenou každé zemi, která by se soustředila na zmírňování chudoby; |
27. |
vyzývá SPS, aby trvalo na svém úzkém zapojení do procesu revize Dohody z Cotonou, který začne v roce 2009, a to s cílem zajistit posílení úlohy a činností SPS do budoucna; |
28. |
s uspokojením bere na vědomí rostoucí účast nestátních subjektů na zasedáních SPS, která se projevila během rozpravy vedoucí k přijetí výše uvedené deklarace z Port Moresby z listopadu 2008 o globální finanční a potravinové krizi, a také vyplývá ze zprávy ekonomických a sociálních partnerů v EPA předložené během zasedání SPS v Lublani v březnu 2008; |
29. |
uvítá kromě výroční zprávy o činnosti SPS vypracování společné úvahy sekretariátu států AKT a Evropského parlamentu o podmínkách fungování SPS, zejména o volbě odděleným voličstvem, paritním přístupu k poslancům i společných vyšetřovacím či pozorovatelským volebním misím; |
30. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Radě AKT, předsednictvu SPS, vládám a parlamentům Slovinska a Papuy-Nové Guineje. |
(1) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
(2) Úř. věst. C 231, 26.9.2003, s. 68.
(3) AKT-EU/100 291/08/fin.
(4) Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41.
(5) Úř. věst. C 58, 1.3.2008, s. 44.
(6) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 42.
(7) Úř. věst. C 271, 25.10.2008, s. 20.
(8) Úř. věst. C 271, 25.10.2008, s. 27.
(9) Úř. věst. C 271, 25.10.2008, s. 32.
(10) Úř. věst. C 271, 25.10.2008, s. 37.
(11) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 19.
(12) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 26.
(13) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 31.
(14) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 37.
(15) Úř. věst. C 61, 16.3.2009, s. 40.
(16) APP 100.288
(17) APP 100.452
(18) APP 100.448.
(19) Společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropském parlamentu a Evropské komisi nazvané „Evropský koncensus o humanitární pomoci“ (Úř. věst. C 25, 30.1.2008, s. 1.).
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/38 |
Úterý 24. března 2009
Osvědčené postupy v oblasti regionální politiky a překážky využívání strukturálních fondů
P6_TA(2009)0156
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o osvědčených postupech v oblasti regionální politiky a překážkách při využívání strukturálních fondů (2008/2061(INI))
2010/C 117 E/07
Evropský parlament,
s ohledem na program URBACT, realizovaný jako součást iniciativy URBAN, který usnadňuje a rozvíjí osvědčené postupy a výměnu zkušeností a zahrnuje více než 200 měst v Evropské unii,
s ohledem na své usnesení o řízení a partnerství na vnitrostátní a regionální úrovni a o základně pro projekty v oblasti regionální politiky ze dne 21. října 2008 (1),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (2),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (3),
s ohledem na článek 158 a článek 159 Smlouvy o ES,
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 23. a 24. března 2000,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. června 2008 nazvané „Pátá zpráva o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti: Růst regionů, růst Evropy“ (KOM(2008)0371),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. října 2008 nazvané „Zelená kniha o územní soudržnosti: Učinit z územní rozmanitosti přednost“ (KOM(2008)0616),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. listopadu 2006 s názvem „Regiony pro hospodářskou změnu“ (KOM(2006)0675),
s ohledem na studii tématického odboru pro strukturální politiku a politiku soudržnosti nazvanou „Osvědčené postupy v oblasti regionální politiky a překážky při využívání strukturálních fondů“,
s ohledem na veřejné slyšení pořádané Výborem pro regionální rozvoj Evropského parlamentu dne 17. července 2008,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Rozpočtového výboru (A6-0095/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že politika soudržnosti v EU patří k nejvýznamnějším oblastem politiky, a to nejen pokud jde o objem finančních prostředků, které jsou na ni vyčleněny, ale zejména proto, že se jedná o základní pilíř v procesu evropské integrace a pokud jde o její význam pro společenskou, hospodářskou a teritoriální soudržnost Evropské unie, jakož i rozvoj celkem 268 regionů tím, že zabraňuje brzdění rozvoje a jeho nevyváženosti a zlepšuje život všech občanů EU, |
B. |
vzhledem k tomu, že třebaže regiony Evropské unie čelí obecně obdobným problémům, jejich dopad v jednotlivých regionech se výrazně liší, ať již vzhledem k územním rysům, (např. jako ostrovní či horské oblasti), či s ohledem na obyvatelstvo: jedná se o globalizaci a s ní spojenou zrychlenou hospodářskou restrukturalizaci, otevření obchodních vztahů, dopady technologické revoluce a změny klimatu, rozvoj ekonomiky založené na znalostech, demografické změny, vylidnění a nárůst počtu přistěhovalců, |
C. |
vzhledem k tomu, že nejlepších výsledků posilujících znalostní bázi a zlepšujících podmínky hospodářské soutěže je často dosahováno v projektech prostřednictvím spolupráce veřejného, podnikatelského a vzdělávacího sektoru a místních aktérů, |
D. |
vzhledem k tomu, že při reakci na tyto výzvy není možné rozvinout plný potenciál politiky soudržnosti, protože případní žadatelé se v souvislosti s využitím prostředků ze strukturálních fondů Evropské unie setkávají se značnými překážkami, jako je:
|
E. |
vzhledem k tomu, že řada stávajících nesrovnalostí v oblasti politiky soudržnosti je důsledkem těchto překážek, |
F. |
vzhledem k tomu, že zpoždění v provádění strukturální politiky lze zčásti přičítat přílišné strnulosti postupů a že v důsledku toho by měla být věnována pozornost zjednodušení těchto postupů a jasnému rozdělení odpovědností a pravomocí mezi EU, členské státy a regionální a místní orgány, |
1. |
zdůrazňuje, že i když je třeba vzít v úvahu přidanou hodnotu spočívající v šíření osvědčených postupů mezi širší veřejností v souvislosti s lepší komunikací a nákladovými přínosy, pokusy o zavedení těchto postupů v regionální politice EU by měly být směřovány zejména řídícím orgánům, což je přiměje k navržení pravidel pro přístup ke strukturálním zdrojům, takže výměna informací a zkušeností může přispět k podstatnému zlepšení kvality projektů tím, že budou poskytnuta řešení společných problémů a budou voleny účinnější a cílenější intervence; |
2. |
poukazuje především na nutnost zjednodušit postupy řízení pro provádění projektů a programů ze strukturálních fondů, zejména pokud jde o správní a kontrolní systémy; vítá proto v tomto ohledu revidovaný balíček právních předpisů ke zjednodušení postupů při správě strukturálních fondů navržený v návaznosti na současnou finanční krizi; netrpělivě očekává další návrhy Komise v této oblasti, jež budou předloženy během nadcházejících měsíců; |
Odstraňování překážek
3. |
vyzývá Komisi, aby odstranila následující překážky, a zejména aby:
|
4. |
dále doporučuje Komisi, aby rozvinula harmonizovaný, všeobecně přístupný postup meziregionální výměny osvědčených postupů, díky němuž budou činitelé v oblasti politiky soudržnosti moci využívat zkušeností ostatních; |
5. |
důrazně upozorňuje, že určení osvědčených postupů nesmí vést k další byrokracii pro žadatele a organizátory projektů; |
6. |
žádá, aby byla administrativa při využívání strukturálních fondů co nejvíce omezena, a nikoli zbytečně navyšována různými podmínkami, jež si kladou členské státy; |
7. |
znovu zdůrazňuje svou podporu postupu cíleného na zajištění toho, aby každý členský stát každoročně předložil vnitrostátní prohlášení o věrohodnosti pokrývající finanční prostředky Společenství ve sdíleném řízení, a žádá, aby se tato praxe všeobecně využívala; |
Obecná a tématicky zaměřená kritéria pro určování osvědčených postupů
8. |
oceňuje přístup v rámci iniciativy „regiony pro hospodářskou změnu“ určovat osvědčené postupy prostřednictvím každoročního ocenění „REGIO STARS“ a také je zveřejňovat a současně zřídit webovou stránku pro osvědčené postupy; upozorňuje na nízkou účinnost internetových stránek samotných; |
9. |
kritizuje nedostatečnou transparentnost objektivních podkladů Komise pro zjišťování osvědčených postupů; |
10. |
vyzývá Komisi, aby s ohledem na četné užívání pojmu „best practices“ (osvědčené postupy) a často paralelně používané pojmy „good practices“ (správné postupy) či „success stories“ (úspěchy) sestavila jasný a pro politiku soudržnosti uzpůsobený katalog kritérií, jehož prostřednictvím bude možno odlišit osvědčené postupy od postupů uplatňovaných u ostatních projektů; |
11. |
doporučuje Komisi, aby k určení osvědčených postupů vzala v úvahu následující body:
|
12. |
zdůrazňuje, že veškerá kritéria pro zdůraznění osvědčených postupů musí být jasně určitelná a spolehlivá, aby se zamezilo konfliktům, nezamýšleným účinkům a subjektivním úsudkům, jež mohou narušit celý postup hodnocení projektu založený na těchto kritériích; vyzývá proto důrazně Komisi, aby popsala obsah těchto kritérií a způsob, jakým budou uplatněna; |
13. |
na základě analýzy četných projektů z mnoha regionů Evropské unie doporučuje, aby byly zavedeny dodatečné faktory pro kvalifikaci osvědčených postupů v těch oblastech politiky soudržnosti, které jsou významné pro další rozvoj jednotlivých regionů i pro EU jako celek, a pro něž je typická rozmanitost způsobů realizace; |
14. |
pro oblast „výzkumu a vývoje/inovací“ doporučuje tyto faktory:
|
15. |
pro oblast „ochrany životního prostředí, klimatu a trvale udržitelné energetické politiky“ doporučuje tyto faktory:
|
16. |
pro oblast „tvorby pracovních míst vysoké kvality“ doporučuje tyto faktory:
|
17. |
pro oblast „celoživotního vzdělávání“ doporučuje tyto faktory:
|
18. |
pro oblast „integrovaného rozvoje měst“ doporučuje tyto faktory:
|
19. |
pro oblast „demografického rozvoje“ doporučuje tyto faktory:
|
20. |
pro oblast „přeshraniční spolupráce“ doporučuje tyto faktory:
|
21. |
pro oblast „partnerství veřejného a soukromého sektoru“ doporučuje tyto faktory:
|
22. |
žádá Komisi, aby brala v úvahu nutnost podporovat osvědčené postupy v oblasti finanční připravenosti, zejména pokud jde o finanční připravenost v partnerství veřejného a soukromého sektoru a o připravenost s podporou Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu; |
23. |
je si vědom toho, že pro projekt je mimořádně obtížné splnit souhrnně všechna výše uvedená kritéria; vyzývá proto Komisi, aby předtím, než je začne uplatňovat, seřadila tato kritéria podle důležitosti a určila ty, kterým připisuje vyšší prioritu, a tak usnadnila určení významných projektů a osvědčených postupů; podtrhuje potřebu používat společně dohodnutá kritéria týkající se osvědčených postupů otevřeným a transparentním způsobem, což umožní lepší řízení, přijetí a srovnatelnost osvědčených postupů a zabrání záměně s jinými podobnými výrazy; |
24. |
vyzývá Komisi, aby s ohledem na budoucí použití pojmů „osvědčené postupy“, „správné postupy“ i „úspěchy“ na základě uvedených faktorů vypracovala jasné a transparentní rozdělení popř. klasifikaci pro zařazení projektů. |
Výměna osvědčených postupů
25. |
vyzývá Komisi, aby zorganizovala a řídila výměnu osvědčených postupů prostřednictvím sítě regionů a aby vytvořila pro tyto účely internetovou stránku pro veřejnost, která bude obsahovat klíčové informace o projektech ve všech jazycích Společenství; |
26. |
doporučuje Komisi, aby pro tyto účely v rámci stávající správní struktury iniciovala vytvoření příslušného místa v generálním ředitelství pro regionální politiku, jež by v zájmu dlouhodobé, průběžné, spolehlivé a úspěšné výměny osvědčených postupů v oblasti politiky soudržnosti ve spolupráci se sítí regionů řídilo hodnocení, shromažďování a výměnu osvědčených postupů a jako stálý diskusní partner bylo k dispozici jak pro otázky nabídky, tak poptávky; vyzývá Komisi, aby rozšířila tuto kulturu osvědčených postupů na všechny své útvary; |
27. |
navrhuje v tomto rámci, že mechanismy hodnocení by měly zkoumat a zohlednit vyzkoušené a ověřené metodiky, které byly již provedeny; je přesvědčen, že zvláštní důraz by měl být věnován spolupráci se sítí regionálních orgánů a specializovaných agentur, které jsou mimořádně důležitým zdrojem pro prvotní materiál k hodnocení osvědčených postupů; |
28. |
poukazuje na to, že Evropská unie sice poskytuje financování a osvědčené postupy, ale je na vnitrostátních, regionálních a místních orgánech, aby je využily; vítá v této souvislosti vytvoření programu Erasmus pro volené představitele na místní a regionální úrovni; |
29. |
doporučuje, aby Komise využila dostupné nástroje Výboru regionů, zejména platformu pro monitorování Lisabonské strategie a síť pro sledování subsidiarity, za účelem výměny osvědčených postupů mezi regiony a mezi členskými státy, pokud jde o identifikaci a společné stanovení cílů, dále opatření týkající se plánování a nakonec závazek provést srovnávací hodnocení výsledků politiky soudržnosti; |
*
* *
30. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0492.
(2) Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.
(3) Úř. věst. L 210, 31. 7. 2006, s. 1.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/46 |
Úterý 24. března 2009
Vzájemné doplňování se a koordinace politiky soudržnosti s opatřeními pro rozvoj venkova
P6_TA(2009)0157
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o vzájemném doplňování se a koordinaci politiky soudržnosti s opatřeními pro rozvoj venkova (2008/2100(INI))
2010/C 117 E/08
Evropský parlament,
s ohledem na články 158 a 159 Smlouvy o ES,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (1), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (2),
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (3),
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/144/ES ze dne 20. února 2006 o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) (4),
s ohledem na Územní agendu EU - Pro konkurenceschopnější a udržitelnou Evropu rozmanitých regionů (Územní agenda) a první akční program pro provádění Územní agendy EU,
s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 6. října 2008 o územní soudržnosti - učinit z územní rozmanitosti přednost (KOM(2008)0616),
s ohledem na studii „Budoucnost území - územní scénáře pro Evropu“, kterou vypracovala Monitorovací síť pro evropské územní plánování (ESPON),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A6-0042/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že definici venkovských oblastí vypracovala Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a zahrnula do ní takové vlastnosti, jako je nízká hustota obyvatelstva a nedostatečný přístup ke službám, a vzhledem k tomu, že tuto definici používá Komise, aby stanovila a popsala rozvojové cíle pro tyto oblasti, |
B. |
vzhledem k tomu, že mezi venkovskými oblastmi v jednotlivých členských státech jsou velké rozdíly, a vzhledem k tomu, že zatímco venkovské oblasti v některých regionech a členských státech zaznamenaly demografický a hospodářský růst, obyvatelé mnoha těchto oblastí se stěhují do měst nebo se snaží rekvalifikovat, což představuje pro venkovské oblasti obrovský problém; |
C. |
vzhledem k tomu, že venkovské oblasti tvoří až 80 % území EU, |
D. |
vzhledem k tomu, že se potřeby mezilehlých venkovských oblastí, jejichž hospodářská struktura je obdobná jako struktura přilehlých městských oblastí, liší od těch, které jsou převážně venkovské, okrajové nebo odlehlé, |
E. |
vzhledem k tomu, že jedním z cílů Unie je podpora hospodářského a sociálního pokroku a vysoké úrovně zaměstnanosti a dosažení vyváženého a udržitelného rozvoje, |
F. |
vzhledem k tomu, že hospodářskou, sociální a územní soudržnost EU lze zvýšit prostřednictvím hospodářského rozvoje, podporou vytváření pracovních míst ve venkovských a městských oblastech a zajištěním rovného přístupu k veřejným službám, |
G. |
vzhledem k tomu, že reforma strukturální politiky na období let 2007–2013 způsobila změny ve struktuře fondů i v zásadách přidělování podpory z těchto fondů a vedla také k vytvoření nového Evropského zemědělského fondu na rozvoj venkova (EZFRV), který je provázán se společnou zemědělskou politikou (SZP) a oddělen od politiky soudržnosti, |
H. |
vzhledem k tomu, že programy LEADER již v minulosti dokázaly, jak mohou nástroje regionální politiky úspěšně podporovat rozvoj venkova, |
I. |
vzhledem k tomu, že pro úspěšnost EZFRV je klíčové zajistit vzájemnou doplňkovost mezi činnostmi spolufinancovanými z fondu EZFRV a ze strukturálních fondů, a tudíž vhodně koordinovat podporu z různých fondů, zejména Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti (FS) a Evropského sociálního fondu (ESF), a zajistit jejich doplňkovost, |
J. |
vzhledem k tomu, že vytvoření fondu EZFRV a vyčlenění prostředků určených pro rozvoj venkova z politiky soudržnosti a v širším pojetí z oblasti regionálního rozvoje nesmí vést k tomu, že některé cíle (např. ochrana životního prostředí, doprava a vzdělání) budou zdvojené nebo budou naprosto opomenuty, |
K. |
vzhledem k tomu, že trvalý převod finančních prostředků mezi Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a fondem EZFRV vede k nejistotě v plánování pro zemědělce i pro organizátory projektů v oblasti rozvoje venkova; |
L. |
vzhledem k tomu, že kvůli rozpočtovým omezením může dojít k tomu, že finanční prostředky z EFRR budou použity ve velké míře na podporu hospodářské konkurenceschopnosti nejdůležitějších městských oblastí nebo nejdynamičtější regionů, zatímco financování z EZFRV se zaměří na zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství, jež je i nadále hybatelem venkovských oblastí, a na podporu nezemědělských činností a rozvoje malých a středních podniků ve venkovských oblastech, s tím výsledkem, že je nutná lepší koordinace, aby žádná z oblastí nebyla opomenuta, |
M. |
vzhledem k tomu, že malé a střední podniky, zejména mikropodniky a řemeslné podniky, mají klíčovou úlohu v udržení sociální a hospodářské činnosti na venkově a při zajištění jeho stability, |
N. |
vzhledem k tomu, že cíle politiky rozvoje venkova nemusí být v rozporu s lisabonskými cíli, pokud je tento rozvoj založen na uplatňování mechanismu relativní konkurenceschopnosti (vyšší efektivita nákladů), zejména v místních potravinářských podnicích a ve vztahu k rozvoji malých a středních podniků a infrastruktury a služeb, jako je cestovní ruch, vzdělávání nebo ochrana životního prostředí, |
O. |
vzhledem k tomu, že by měl být uznán přirozený vztah mezi zemědělskou politikou a politikou rozvoje venkova a jejich doplňkovost, |
1. |
je toho názoru, že kritéria tradičně používaná pro rozlišování venkovských a městských oblastí (nízká hustota obyvatelstva a úroveň urbanizace) nemusí být vždy dostatečná a plně vystihovat situaci; domnívá se proto, že je třeba zvážit, zda je možné doplnit další kritéria a vyzývá Komisi, aby provedla analýzu a předložila v této oblasti konkrétní návrhy; |
2. |
domnívá se, že s ohledem na významné rozdíly mezi venkovskými oblastmi v jednotlivých členských státech a na skutečnost, že tyto oblasti pokrývají až 80 % území EU, je třeba přijmout a uplatňovat vhodně zacílený a integrovaný přístup pro udržitelný rozvoj těchto oblastí, jehož cílem bude vyrovnat stávající rozdíly a podporovat ekonomickou dynamiku městských a venkovských oblastí; zdůrazňuje, že je třeba přidělit činnostem odpovídajícím tomuto cíli přiměřené prostředky; |
3. |
připomíná v této souvislosti, že veškeré regiony na celém území Unie, včetně venkovských a odlehlých oblastí, by měly v zásadě mít stejné příležitosti k rozvoji, aby se zabránilo dalšímu územnímu vyloučení nejvíce znevýhodněných regionů; |
4. |
zdůrazňuje, že v četných venkovských oblastech jsou možnosti osobního rozvoje, zejména mladých lidí a žen, omezené kvůli špatně dostupným veřejným službám, nedostatku pracovních míst a věkové skladbě obyvatelstva; |
5. |
upozorňuje na to, že v některých oblastech neexistují alternativy k určitým formám zemědělské výroby a že zejména v odlehlých či vysoko položených zemědělských oblastech postižených dezertifikací musí mnohdy být tyto formy zachovány za každou cenu z důvodů vyplývajících z politiky životního prostředí a z regionální politiky; |
6. |
připomíná, že Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 rozšířila lisabonské cíle o udržitelnost a soudržnost a že politika rozvoje venkova usiluje právě o udržitelné zemědělství, zachování venkovských činností nezemědělské povahy, maximální využití potenciálu pro místní rozvoj, ochranu životního prostředí, vyvážené územní plánování a rozvoj malých a středních podniků; |
7. |
je přesvědčen, že má-li být politika rozvoje venkova náležitě prováděna, je nutné, aby s ohledem na dlouhodobě udržitelný rozvoj venkovských oblastí, aby se řádně zohlednily přírodní zdroje a zvláštní charakteristika každé oblasti, včetně ochrany, posílení a správy dědictví venkova, a rozvoj vztahů a vazeb s městskými oblastmi; |
8. |
zdůrazňuje také význam posuzování alternativních hospodářských činností a příležitostí, jež tato odvětví poskytují pro diverzifikaci pracovních aktivit obyvatelstva; |
9. |
domnívá se, že problémy, s nimiž bude venkov v budoucnu konfrontován, vyžadují vyváženou rozvojovou politiku, do níž budou vzhledem k jejich úloze při integrovaném místním rozvoji zapojeny všechny sociální a hospodářské subjekty, včetně malých podniků a mikropodniků v odvětví výroby i služeb; |
10. |
zastává názor, že se politika rozvoje venkova musí v případě nových členských států zaměřit na zefektivnění zemědělství a zmenšení ekonomických rozdílů mezi venkovem a městem, mimo jiné podporou nezemědělských činností, přičemž tohoto cíle lze rovněž dosáhnout využitím strukturálních fondů; |
11. |
vítá záměry stanovené na druhé evropské konferenci o rozvoji venkova konané v roce 2003 v Salcburku, lituje však skutečnosti, že financování druhého pilíře SZP v rámci posledního finančního výhledu bylo podstatně sníženo, v důsledku čehož hrozí neefektivnost a vznikají rozdíly mezi zemědělci a obyvateli venkova; |
12. |
upozorňuje na to, že je třeba vypracovat koherentní dlouhodobou strategii rozvoje venkova, která by umožnila co nejefektivnější a nejúčinnější využívání všech dostupných finančních prostředků; |
13. |
vyzývá členské státy a regionální orgány, aby ve spolupráci s Komisí a v partnerství se všemi příslušnými orgány a subjekty zastupujícími občanskou společnost vypracovaly transparentní, dlouhodobou a udržitelnou strategii rozvoje venkova, a to jak na celostátní, tak i regionální úrovni, která by umožnila jasně určit priority a cíle v oblasti rozvoje venkova a zajistila přizpůsobení, koordinaci a komplementaritu podpory z různých finančních zdrojů, které jsou k dispozici; |
14. |
vyzývá Komisi, členské státy a regionální orgány, aby zajistily přímou účast organizací zastupujících malé a střední podniky, mikropodniky a řemeslné podniky, s cílem zjistit, jaké jsou priority těchto podniků, aby bylo možné co nejlépe uspokojit jejich potřeby a očekávání; |
15. |
uznává, že politika rozvoje venkova hraje velmi významnou úlohu, pokud jde o výběr konkrétních problémů ve venkovských oblastech a jejich řešení, a domnívá se, že vytvoření EZFRV pro druhý pilíř SZP je pokusem o zaujetí pružného, strategického, tematického a integrovaného přístupu k různým situacím a řešení problémů, kterým čelí venkovské oblasti v EU, a o zjednodušení postupů financování a zajištění toho, že fondy budou zaměřeny na tyto oblasti; |
16. |
připomíná, že členské státy byly vyzvány, aby pro současné programové období připravily dva strategické dokumenty: národní strategický plán rozvoje venkova (EZFRV) a národní strategický referenční rámec pro regionální politiku (strukturální fondy); připomíná, že členské státy již byly vyzvány, aby využily synergií a vytvořily operativní mechanismy koordinace jednotlivých fondů; vyjadřuje však politování nad tím, že v rámci tohoto procesu byl kladen důraz zejména na vymezení jednotlivých fondů a programů spíše než o jejich součinnost; |
17. |
domnívá se, že politika rozvoje venkova může být skutečně účinná, pouze pokud opatření, která zavádí EZRFV, budou koordinována a budou doplňovat politiku rozvoje venkova, aby se předešlo dvojímu financování a mezerám ve financování; se znepokojením konstatuje, že tyto činnosti nejsou v tomto programovém období v jednotlivých členských státech dostatečně koordinovány; vyzývá tudíž Komisi, aby navrhla reformy, které by zajistily lepší koordinaci plánování a provádění opatření spolufinancovaných v rámci politiky soudržnosti a SZP; uznává, že reforma SZP a strukturálních fondů EU po roce 2013 bude příležitostí k přehodnocení vztahu mezi rozvojem venkova na jedné straně a zemědělskou politikou a politikou soudržnosti na straně druhé; |
18. |
uznává, že prvotní úlohou politiky rozvoje venkova je zachovat osídlení venkova a zajistit důstojnou životní úroveň venkovského obyvatelstva; |
19. |
domnívá se, že oddělování rozvoje venkova a politiky soudržnosti vytvořením fondu EZFRV je třeba velmi pečlivě monitorovat, aby bylo možné zhodnotit jeho skutečný dopad na rozvoj venkovských oblastí; konstatuje, že nový systém byl zaveden v roce 2007 a je tedy příliš brzy na jakékoli závěry týkající se budoucnosti této politiky Společenství; |
20. |
zdůrazňuje, že jednou z priorit politiky rozvoje venkova je navrhnout opatření, která nebudou nutit obyvatele venkova k tomu, aby zanechali zemědělské činnosti, a která budou mimo jiné rovněž podporovat konkurenceschopné podniky, například výrobu ekologických produktů a tradičních potravin a nápojů vysoké kvality; |
21. |
konstatuje se zájmem, že osy 3 a 4 (LEADER) druhého pilíře SZP (politika rozvoje venkova), které představují 15 % celkových výdajů EZFRV, se týkají jiných než zemědělských činností zaměřených hlavně na diverzifikaci venkovského hospodářství; domnívá se, že vzhledem k povaze intervencí financovaných v rámci těchto os, které se podobají některým činnostem financovaným ze strukturálních fondů, hrozí překrývání politik; |
22. |
zdůrazňuje však, že je nezbytné zohlednit v prvé řadě budoucnost obyvatel pracujících v zemědělství, na něž by se zejména měla soustředit podpůrná opatření v rámci politiky rozvoje venkova; |
23. |
zdůrazňuje, že je důležité podporovat mladé zemědělce, aby neopouštěli svou půdu, a to i v případě, že působí nejen v zemědělské výrobě, prostřednictvím pobídek k rozvoji a dalším činnostem, jako je venkovský cestovní ruch, a že je také nutné posilovat malé a střední podniky na venkově; |
24. |
domnívá se, že hlavních cílů politiky rozvoje venkova lze dosáhnout, pouze pokud se této politice poskytnou přiměřené prostředky, které budou použity v souladu s prioritami stanovenými pro venkovské oblasti, a že by prostředky získané z modulace měly vždy být rozdělovány tak, aby se dostaly zpět do aktivních zemědělských oblastí; |
25. |
je toho názoru, že koordinace strukturální politiky a opatření pro rozvoj venkova umožňuje realizovat projekty, které mají vyšší celoevropský přínos; domnívá se, že je to příležitost pro dlouhodobé posilování venkovských oblastí, například prostřednictvím opatření na rozvoj infrastruktury nebo na ochranu životního prostředí; |
26. |
žádá Komisi, aby předložila podrobné údaje a odhady týkající se využívání fondu EZFRV a strukturálních fondů ve venkovských oblastech a aby zjistila, které synergie mohou vzniknout mezi fondem EZFRV a strukturálními fondy, pokud jde o využívání prostředků ve venkovských oblastech; |
27. |
vyzývá Komisi, aby posoudila, zda programy regionální politiky mohou přispět k zajištění spolehlivých příjmů zemědělců, například prostřednictvím ochrany životního prostředí, ochrany přírody a činností v oblasti péče o krajinu; |
28. |
zdůrazňuje, že hlavními problémy politiky soudržnosti jsou udržitelný rozvoj, úroveň příjmů na osobu, dostupnost, přístup k veřejnému majetku a službám a vylidňování venkova a že je lze nejúčinněji řešit mimo jiné podporou ekonomických činností ve venkovských oblastech; |
29. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby v politikách EU systematicky zohledňovaly venkovské oblasti a aby poskytovaly přiměřenou podporu projektům rozvoje lidského kapitálu, zejména prostřednictvím nabídky vzdělávání pro zemědělské i nezemědělské podnikatele ve venkovských oblastech, které by bylo zvláště zaměřeno na mladé ženy, s cílem podporovat zaměstnanost a tvorbu pracovních míst; |
30. |
zdůrazňuje, že rozvoj ve venkovských oblastech vyžaduje, aby se věnovala větší pozornost a podpora zachování přírodní a zemědělské krajiny, ekologickému cestovnímu ruchu, výrobě a využívání obnovitelných zdrojů energie a místním iniciativám, jako jsou například programy místního zásobování kvalitními výrobky a místní zemědělské trhy; |
31. |
zdůrazňuje úlohu, kterou plní malé a střední podniky v rozvoji venkova, a jejich příspěvek ke konvergenci na regionální a místní úrovni; vyzývá Komisi, členské státy a regionální a místní orgány, aby kladly důraz na posílení konkurenceschopnosti tím, že podpoří jiná produktivní odvětví a rozvoj podnikání ve venkovských oblastech zejména prostřednictvím odstranění administrativních a právních překážek a překážek pro plánování, poskytnutím odpovídající informační infrastruktury, zvýšením pobídek k zahájení nových podnikatelských činností a větší podporou nezemědělské činnosti, čímž současně podpoří hospodářskou diverzifikaci těchto oblastí; |
32. |
opětovně upozorňuje Radu, Komisi, členské státy a místní orgány na mimořádně významný problém, kterým je očekávaný úbytek několika milionů malých venkovských podniků, jenž bude mít významný dopad na zaměstnanost, a tudíž stabilitu na venkově; požaduje, aby byla na všech úrovních přijata veškerá nezbytná opatření v těsné spolupráci s hospodářskými a sociálními partnery; |
33. |
konstatuje, že obtíže při provádění politiky rozvoje venkova pramení ze skutečnosti, že se odvětvové politiky a politika územní soudržnosti překrývají stejně jako hospodářské a sociální aspekty obou typů politik, a z velmi rozmanitých způsobů rozdělení kompetencí a koordinace činností v členských státech; v této souvislosti opět zdůrazňuje, že je nezbytné vytvářet synergie mezi EZFRV, strukturálními fondy a Fondem soudržnosti, a žádá Komisi, aby pomáhala celostátním, regionálním a místním orgánům správně pochopit možnosti, které jim tyto finanční nástroje nabízejí; vyzývá členské státy, aby zajistily dialog mezi řídícími orgány s cílem vytvářet synergie mezi intervencemi z jednotlivých fondů a posilovat jejich účinnost; |
34. |
domnívá se, že před reformou financování venkova by měla Komise vypracovat podrobné vyhodnocení všech odvětvových politik v rámci politiky soudržnosti, které mají dopad na venkovské oblasti, zejména SZP a regionální politiky, a že by měl být vypracován soubor osvědčených postupů pro celou politiku rozvoje venkova; |
35. |
vyzývá Radu, aby svolala společné neformální zasedání ministrů odpovědných za zemědělství a regionální politiku, které by se zabývalo nejlepšími způsoby koordinace politiky soudržnosti a opatření pro rozvoj venkova, a aby na toto zasedání přizvala poradní orgány EU (Výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor), stejně jako zástupce regionálních a místních orgánů; |
36. |
žádá Komisi, aby do roku 2011 ustavila v rámci kontroly stavu SZP pracovní skupinu na vysoké úrovni, která předloží návrhy, jak po roce 2013 zabezpečit budoucnost venkovského hospodářství a všech obyvatel venkovských regionů; |
37. |
vyzývá Komisi, aby zavedla nebo posílila skutečnou správu a partnerství na všech úrovních, na nichž by se přímo podíleli všichni aktéři, včetně malých a středních podniků a mikropodniků, hospodářské subjekty a sociální partneři, a jejichž cílem by bylo stanovit akční priority nejlépe vyhovující potřebám rozvoje venkovských oblastí; |
38. |
konstatuje, že proces rozvoje venkova musí být v souladu se zájmy příměstských oblastí a musí být koordinován v těsném vztahu s podporou rozvoje měst, a zdůrazňuje, že synergie politik rozvoje venkova a politik rozvoje měst je nedostatečná a neúčinná; |
39. |
uznává, že venkovské oblasti mohou pozitivně přispět k ochraně životního prostředí svou angažovaností v činnostech šetrných k životnímu prostředí a rozvíjením alternativních zdrojů energie, jako jsou biopaliva, zejména pokud jde o čtyři nové problémové okruhy vymezené v politice rozvoje venkova v rámci kontroly stavu SZP, jako jsou například biologická rozmanitost a obnovitelné energie; |
40. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.
(2) Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.
(3) Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11.
(4) Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/52 |
Úterý 24. března 2009
Boj proti mrzačení ženských pohlavních orgánů praktikované v EU
P6_TA(2009)0161
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o boji proti mrzačení ženských pohlavních orgánů, které se provádí v EU (2008/2071(INI))
2010/C 117 E/09
Evropský parlament,
s ohledem na články 2, 3 a 5 Všeobecné deklarace lidských práv z roku 1948,
s ohledem na články 2, 3 a 26 Mezinárodního paktu OSN o občanských a politických právech z roku 1966,
s ohledem zejména na čl. 5 písm. a) Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979,
s ohledem na čl. 2 odst. 1, čl. 19 odst. 1, čl. 24 odst. 3 a články 34 a 39 Úmluvy o právech dítěte, která byla přijata 20. listopadu roku 1989 Valným shromážděním OSN,
s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1984,
s ohledem na Africkou chartu práv a blaha dítěte přijatou Organizací africké jednoty v roce 1990,
s ohledem článek 1, čl. 2 písm. f), článek 5, čl. 10 písm. c) a články 12 a 16 všeobecného doporučení č. 19 Výboru OSN pro odstranění všech forem diskriminace žen, přijaté roku 1992,
s ohledem na Vídeňskou deklaraci a akční program přijaté na světové konferenci o lidských právech v červnu roku 1993,
s ohledem na prohlášení Valného shromáždění OSN o odstranění násilí páchaného na ženách, které bylo přijato v prosinci roku 1993 jakožto první mezinárodní nástroj v oblasti lidských práv, jež se týká výhradně násilí páchaného na ženách,
s ohledem na prohlášení a akční program Mezinárodní konference OSN o populaci a rozvoji v Káhiře přijaté dne 13. září 1994,
s ohledem na pekingskou deklaraci a akční platformu přijaté dne 15. září 1995 v Pekingu čtvrtou světovou konferencí OSN o ženách: boj za rovnost, rozvoj a mír,
s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 1995 o čtvrté světové konferenci o ženách v Pekingu: „Boj za rovnost, rozvoj a mír“ (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 1997 o porušování práv žen (2),
s ohledem na opční protokol k Úmluvě o odstranění všech forem diskriminace žen, který byl přijat dne 12. března 1999 komisí OSN pro situaci žen,
s ohledem na rezoluci Výboru Rady Evropy pro rovné příležitosti žen a mužů o mrzačení ženských pohlavních orgánů ze dne 12. dubna 1999,
s ohledem na své usnesení ze dne 16. dubna 1999 obsahující stanovisko, k pozměněnému návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o akčním programu Společenství (program DAPHNE) týkajícím se preventivních opatření proti násilí páchanému na dětech, dospívajících a ženách (3),
s ohledem na své usnesení ze dne 18. května 2000 o plnění pekingské akční platformy (4),
s ohledem na své usnesení ze dne 15. června 2000 (5) o výsledcích zvláštního zasedání Valného shromáždění OSN konaného ve dnech 5 - 9 června 2000 na téma „Ženy 2000: rovnost pohlaví, rozvoj a mír pro 21. století“,
s ohledem na dohodu o partnerství AKT-EU (dohoda z Cotonou) podepsanou dne 23. června 2000 a na přiložený finanční protokol,
s ohledem na prohlášení, které při zasedání Evropské rady v Nice dne 7. prosince 2000 připojila k Listině základních práv Rada, Evropský parlament a Komise,
s ohledem na své rozhodnutí ze dne 14. prosince 2000 zařadit problém mrzačení ženských pohlavních orgánů pod položku B5-802 rozpočtu programu DAPHNE na rok 2001,
s ohledem na rezoluci Parlamentního shromáždění Rady Evropy č. 1247 (2001) ze dne 22. května 2001 o mrzačení ženských pohlavních orgánů,
s ohledem na zprávu o mrzačení ženských pohlavních orgánů, kterou dne 3. května 2001 přijalo Parlamentní shromáždění Rady Evropy,
s ohledem na své předchozí usnesení ze dne 20. září 2001 o mrzačení ženských pohlavních orgánů (6),
s ohledem na rezoluci Komise OSN pro lidská práva č. 2003/28 ze dne 22. dubna 2003, v níž se 6. únor prohlašuje za mezinárodní den „nulové tolerance“ vůči mrzačení ženských pohlavních orgánů,
s ohledem na články 2, 5, 6 a 19 dodatkového protokolu Africké charty lidských práv a národů z roku 2003, známého také jako „Maputský protokol“, který vstoupil v platnost dne 25. listopadu 2005,
s ohledem na petici č. 298/2007, kterou předložila Cristiana Muscardini dne 27. března 2007,
s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2008 o strategii EU o právech dítěte (7),
s ohledem na články 6 a 7 Smlouvy o EU týkající se dodržování lidských práv (obecné zásady) a na články 12 a 13 Smlouvy o ES (nediskriminace),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0054/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že podle údajů shromážděných Světovou zdravotnickou organizací podstoupilo na světě zákrok zmrzačující pohlavní orgány mezi 100 až 140 miliony žen a dívek, přičemž nebezpečí, že budou tomuto zákroku způsobujícímu těžký stupeň invalidity vystaveny, hrozí podle údajů Světové zdravotnické organizace a Populačního fondu OSN ročně kolem dvěma až třem milionům žen, |
B. |
vzhledem k tomu, že každý rok je zákrok zmrzačující pohlavní orgány proveden nebo jeho provedení hrozí přibližně 180 000 ženám, které se přistěhovaly do Evropy, |
C. |
vzhledem k tomu, že podle Světové zdravotnické organizace jsou tyto praktiky rozšířeny nejméně v 28 afrických zemích, v některých zemích Asie a na Blízkém východě, |
D. |
vzhledem k tomu, že původ násilných činů vůči ženám, mezi něž patří i mrzačení ženských pohlavních orgánů, tkví v sociálních strukturách založených na nerovnosti pohlaví a nevyvážených poměrech, co se týče moci, nadřazenosti a kontroly, v jejichž rámci vede sociální a rodinný tlak k porušení fyzické nedotknutelnosti člověka jako jednoho ze základních práv, |
E. |
vzhledem k tomu, že nejpřísněji by měly být odsouzeny případy mrzačení pohlavních orgánů u nedospělých dívek, které představují zjevné porušení vnitrostátních i mezinárodních právních předpisů na ochranu dětí a jejich práv, |
F. |
vzhledem k tomu, že Světová zdravotnická organizace rozlišuje čtyři typy mrzačení ženských pohlavních orgánů od klitoridektomie (částečného nebo úplného odstranění klitorisu) přes excizi (odstranění klitorisu a malých stydkých pysků), která se provádí ve zhruba 85 % případů mrzačení ženských pohlavních orgánů, až po extrémní zákrok, kterým je infibulace (úplné odstranění klitorisu, malých stydkých pysků i vnitřního povrchu velkých stydkých pysků a následné sešití vnějších rodidel s ponecháním pouze malého vaginálního průchodu) a introcize (napíchnutí, perforace a naříznutí klitorisu a stydkých pysků), |
G. |
vzhledem k tomu, že všechny stupně mrzačení ženských pohlavních orgánů představují akt násilí vůči ženám, který je porušením základních práv žen, konkrétně práva na zachování osobní a fyzické nedotknutelnosti a práva na duševní zdraví, stejně jako jejich sexuálních a reprodukčních práv a vzhledem k tomu, že toto porušení nelze v žádném případě ospravedlnit dodržováním různých kulturních tradic či iniciačními rituály, |
H. |
vzhledem k tomu, že v Evropě je mrzačením pohlavních orgánů postiženo přibližně 500 000 žen a že tato obřízka je zvykem především v rodinách přistěhovalců a uprchlíků a že dívky se dokonce za tímto účelem posílají zpět do vlasti, |
I. |
vzhledem k tomu, že mrzačení ženských pohlavních orgánů způsobuje ženám a dívkám, které je podstupují, velmi vážné krátkodobé i dlouhodobé poškození tělesného i duševního zdraví, představuje závažné porušení osobní a tělesné nedotknutelnosti a v některých případech dokonce končí smrtí; vzhledem k tomu, že vinou používání primitivních nástrojů a nedostatečné hygieny dochází k dalším negativním dopadům, které mohou později způsobit bolesti při pohlavním styku a porodu, orgány jsou trvale poškozeny a mohou se objevit komplikace (např. krvácení, šok, infekce, přenos viru HIV/AIDS, tetanus, zhoubné nádory) i závažné potíže v těhotenství a při porodu, |
J. |
vzhledem k tomu, že mrzačení ženských pohlavních orgánů je považováno za porušení práv žen a dívek zakotvených v mnoha mezinárodních dohodách a jako takové je zakázáno trestními právními řády členských řádů a je též v rozporu se zásadami Listiny základních práv EU, |
K. |
vzhledem k tomu, že ve svém usnesením ze dne 16. ledna 2008 Parlament vyzval členské státy, aby proti mrzačení ženských pohlavních orgánů přijaly konkrétní opatření, na jejichž základě budou moci být stíhány osoby, které tyto praktiky provádějí na dětech, |
L. |
vzhledem k tomu, že Úmluva o odstranění všech forem diskriminace žen ukládá smluvním státům, aby přijaly vhodná opatření ke změně nebo zrušení stávajících právních předpisů, zvyků a praktik, které představují diskriminaci žen, a aby přijaly veškerá vhodná opatření ke změně sociokulturních schémat chování mužů a žen, s cílem odstranit předsudky a zvykové či jiné praktiky založené na podřízeném či nadřazeném postavení mužů či žen nebo na stereotypech v chápání mužských a ženských rolí, |
M. |
vzhledem k tomu, že podle Úmluvy o právech dítěte z roku 1989 musí smluvní strany zajistit, že práva zakotvená v této úmluvě budou v rámci jejich jurisdikce dodržována ve vztahu ke všem dětem obou pohlaví bez jakékoli diskriminace; dále musí smluvní strany přijmout veškerá účinná a vhodná opatření ke zrušení tradičních praktik, které by mohly poškozovat zdraví dětí, |
N. |
vzhledem k tomu, že Africká listina práv a zdraví dítěte doporučuje signatářským státům, aby vymýtily sociální a kulturní praktiky, které poškozují zdraví, důstojnost, přirozený růst a normální vývoj dítěte, |
O. |
vzhledem k tomu, že v bodu 18 prohlášení a akčního programu, které byly přijaty v červnu roku 1993 ve Vídni, je uvedeno, že lidská práva žen a dívek tvoří nezadatelnou, neoddělitelnou a nedělitelnou součást všeobecných lidských práv, |
P. |
vzhledem k tomu, že v článku 2 prohlášení OSN o odstranění násilí páchaného na ženách z roku 1993 se výslovně hovoří o mrzačení ženských pohlavních orgánů a dalších tradičních praktikách, které postihují ženy, |
Q. |
vzhledem k tomu, že podle článku 4 tohoto prohlášení jsou členské státy povinny odsoudit násilí páchané na ženách a že se povinnosti vymýtit tento druh násilí nesmějí vyhýbat tím, že se budou odvolávat na zvyklosti, tradice či náboženské ohledy, |
R. |
vzhledem k tomu, že podle akčního programu přijatého na Mezinárodní konferenci OSN o populaci a rozvoji, která se konala v Káhiře roku 1994, musí vlády zamezit mrzačení ženských pohlavních orgánů tam, kde k němu stále dochází, a poskytovat podporu nevládním organizacím a náboženským institucím, které bojují za vymýcení těchto praktik, |
S. |
vzhledem k tomu, že akční platforma schválená v rámci čtvrté světové konference OSN v Pekingu vyzývá vlády, aby zpřísnily zákony, reformovaly instituce a propagovaly normy a iniciativy zaměřené na odstranění diskriminace žen, jejímž projevem je mimo jiné i mrzačení ženských pohlavních orgánů, |
T. |
vzhledem k tomu, že dohoda o partnerství AKT-EU (dohoda z Cotonou) je založena na těchto obecných zásadách a zahrnuje opatření proti mrzačení ženských pohlavních orgánů (článek 9 o základních prvcích dohody, včetně dodržování lidských práv, článek 25 o sociálním rozvoji a článek 31 o rovnosti pohlaví), |
U. |
vzhledem k tomu, že ve zprávě přijaté 3. května 2001 Parlamentním shromážděním Rady Evropy se požaduje zákaz mrzačení ženských pohlavních orgánů, které se zde označuje za nehumánní a ponižující zákrok ve smyslu článku 3 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv; vzhledem k tomu, že ochrana kultury a tradic nesmí mít přednost před dodržováním základních práv a zákazem praktik, které se blíží mučení, |
V. |
vzhledem k tomu, že Komise a Rada si jsou v rámci společné evropské politiky v oblasti přistěhovalectví a azylu vědomy, že mrzačení ženských pohlavních orgánů představuje porušení lidských práv; vzhledem k tomu, že roste počet žádostí o azyl od rodičů, kteří jako důvod žádosti uvádějí ohrožení, by mohli být své vlasti vystaveni, protože odmítli dát souhlas k tomu, aby jejich dítě podstoupilo zákrok mrzačící ženské pohlavní orgány, |
W. |
vzhledem k tomu, že udělení statusu žadatelů o azyl rodičům bohužel nezaručuje, že dítě unikne hrozbě zmrzačení ženských pohlavních orgánů, k němuž v některých případech dochází i poté, co se rodina usadí v hostitelské zemi EU, |
X. |
vzhledem k prohlášení členů Komise Ferrero-Waldnerové a Michela ze dne 5. února 2008, v němž mrzačení ženských pohlavních orgánů jednoznačně odsoudili a označili za nepřijatelné bez ohledu na to, zda je provedeno v EU nebo ve třetích zemích, a zdůraznili, že porušování práv žen nemůže být v žádném případě ospravedlňováno kulturním relativismem nebo tradicemi, |
Y. |
vzhledem k tomu, že národní centra a organizace pro mládež a rodinu mohou včas poskytnout rodinám pomoc, aby mohly proti mrzačení ženských pohlavních orgánů preventivně zakročit, |
1. |
důrazně odsuzuje mrzačení ženských pohlavních orgánů, které je v rozporu se základními lidskými právy a představuje barbarské porušení tělesné nedotknutelnosti a důstojnosti žen a dívek, a které proto považuje za vážný společenský problém; |
2. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly jasnou komplexní strategii a akční plány s cílem odstranit mrzačení ženských pohlavních orgánů v Evropské unii a aby k tomuto účelu poskytly požadované prostředky v podobě zákonů a správních ustanovení, mechanismů prevence a vzdělávacích a sociálních opatření, a aby zejména šířily informace o dostupných nástrojích ochrany ohrožených skupin, čímž se skutečným i potenciálním obětem dostane řádné ochrany; |
3. |
trvá na tom, že je nezbytné, aby byla případ od případu posuzována každá žádost o azyl podaná rodiči, kteří jako důvod své žádosti uvádějí ohrožení, jemuž jsou vystaveni ve své vlasti proto, že odmítli dát souhlas k tomu, aby jejich dítě podstoupilo zákrok mrzačící ženské pohlavní orgány, a aby se zajistilo, že tyto žádosti jsou podloženy dostatečnými důkazními materiály, které berou v potaz kvalitu žádosti, osobnost a důvěryhodnost žadatele o azyl a to, zda jsou motivy žádosti skutečné; |
4. |
trvá na tom, aby ženy a dívky, jimž byl v EU udělen azyl kvůli hrozbě zmrzačení pohlavních orgánů podstupovaly v rámci prevence pravidelné kontroly ze strany zdravotnických úřadů a/nebo lékařů s cílem ochránit je před hrozbou mrzačení pohlavních orgánů, k němuž by mohlo následně dojít v EU; domnívá se, že toto opatření by nebylo vůči těmto ženám a dívkám žádným způsobem diskriminační a představovalo by způsob, jak zajistit vymýcení mrzačení ženských pohlavních orgánů v EU; |
5. |
žádá, aby tuto obecnou strategii doprovázely vzdělávací programy a osvětové kampaně pořádané v jednotlivých státech i na mezinárodní úrovni; |
6. |
podporuje snahy EUROPOLU o uspořádání setkání evropských policejních sil s cílem zintenzívnit boj proti mrzačení ženských pohlavních orgánů, řešit problémy spojené s tím, že jen malý počet případů je nahlášen a že důkazy a svědecké výpovědi se shromažďují jen obtížně, a přijmout účinná opatření ke stíhání pachatelů; za tím účelem vyzývá členské státy, aby posoudily možnost přijetí dalších opatření na ochranu obětí, jakmile se přihlásí; |
7. |
upozorňuje na to, že opatření k vymýcení poškozujících zákroků, jako je mrzačení ženských pohlavních orgánů, uvedená ve výše jmenovaném Maputském protokolu, zahrnují: rozvoj povědomí veřejnosti pomocí informační činnosti, formálního a neformálního vzdělávání a osvětových kampaní, přijetí zákonů zakazujících jakékoli formy mrzačení ženských pohlavních orgánů, a to i tehdy, byl-li zákrok proveden zdravotnickými pracovníky, a stanovení příslušných sankcí, poskytování lékařské pomoci, právní pomoci a psychologické péče obětem a vzdělávání a ochrana žen, které jsou potenciálními oběťmi poškozujících praktik nebo jiných forem násilí, zneužívání nebo nesnášenlivosti; |
8. |
vyzývá členské státy, aby vyčíslily množství žen, jejichž pohlavní orgány byly zmrzačeny a kterým tento zákrok hrozí v jednotlivých zemích, neboť v mnoha státech dosud nejsou k dispozici žádné údaje a neexistuje ani harmonizovaný systém jejich shromažďování; |
9. |
vybízí k tomu, aby byl pro účely monitorování tohoto jevu vytvořen „evropský zdravotní protokol“ a zřízena zvláštní databáze, což bude moci být využito pro statistické účely nebo pro provádění informačních kampaní zaměřených na příslušné přistěhovalecké komunity; |
10. |
vyzývá členské státy, aby shromažďovaly vědecké údaje, které by mohly být využity Světovou zdravotnickou organizací k podpůrným akcím zaměřeným na vymýcení praktik zmrzačujících ženské pohlavní orgány v Evropě a na všech ostatních kontinentech; |
11. |
žádá Komisi, aby při jednání o spolupráci a o dohodách s danými zeměmi usilovala o to, aby byla do těchto dohod začleněna ustanovení o vymýcení mrzačení ženských pohlavních orgánů; |
12. |
vybízí k vytvoření souboru osvědčených postupů na různých úrovních a k vypracování analýzy jejich dopadu (případně na základě projektů financovaných a výsledků získaných v rámci programu DAPHNE III) a k jejich rozsáhlému šíření s využitím praktických zkušeností a teoretických poznatků odborníků; |
13. |
poukazuje na to, že zásadní úlohu při hledání obětí a přijímání preventivních opatření proti mrzačení ženských pohlavních orgánů hrají národní centra a instituce; |
14. |
požaduje, aby byly posíleny stávající evropské sítě pro prevenci poškozujících tradičních praktik, a to například tím, že se budou pořádat školení pro nevládní organizace, místní nezisková sdružení a subjekty, které jsou v této oblasti činné, a aby se vytvoření takových sítí podporovalo; |
15. |
kladně hodnotí významný přínos mnoha mezinárodních a vnitrostátních nevládních organizací, výzkumných středisek, Evropské sítě pro prevenci mrzačení ženských pohlavních orgánů v Evropě a všech angažovaných osob, které uskutečňují různé projekty zaměřené na zvýšení informovanosti o otázkách mrzačení ženských pohlavních orgánů a na prevenci a odstranění tohoto jevu, mimo jiné i díky finančním prostředkům poskytovaným orgány OSN a v rámci programu DAPHNE; zdůrazňuje, že pro dosažení úspěchu při eliminaci mrzačení ženských pohlavních orgánů a pro výměnu informací a zkušeností má bezpochyby zásadní význam vytváření vazeb mezi nevládními organizacemi a komunitními organizacemi na vnitrostátní, regionální a mezinárodní úrovni; |
16. |
poukazuje na to, že podle článku 10 směrnice Rady 2004/83/ES (8) o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, mohou být zohledněny též genderové otázky, přičemž však tyto aspekty nemohou být samy o sobě důvodem pro použití článku 10; |
17. |
vyzývá k tomu, aby se do čela boje proti mrzačení ženských pohlavních orgánů postavily Agentura Evropské unie pro základní práva a Evropský institut pro rovnost žen a mužů v rámci víceletých či ročních pracovních programů; je přesvědčen, že tyto agentury mohou vykonávat prioritní výzkumnou nebo osvětovou činnost, a tím napomáhat lepšímu porozumění tomuto jevu na evropské úrovni; |
18. |
považuje za nezbytné pořádat v příslušných zemích fóra pro dialog, reformovat tradiční právní normy, zařadit téma mrzačení ženských pohlavních orgánů do školních osnov a podporovat spolupráci s neobřezanými ženami; |
19. |
žádá Evropskou unii a členské státy, aby v zájmu lidských práv, osobní nedotknutelnosti, svobody svědomí a práva na zdraví spolupracovaly na harmonizaci platných právních předpisů a aby případně navrhly zvláštní předpisy, pokud by se platné předpisy ukázaly jako nedostačující; |
20. |
žádá členské státy, aby řádně prosazovaly stávající zákony týkající se mrzačení ženských pohlavních orgánů nebo aby přijaly ustanovení o sankcích za těžké případy ublížení na těle, pokud byly tyto praktiky provedeny na území Evropské unie, a aby přispívaly k prevenci tohoto jevu a k boji proti němu díky informační činnosti mezi odborníky (jako jsou např. sociální pracovníci, učitelé, policisté a zdravotníci) zaměřené na to, aby tito odborníci dokázali případy mrzačení ženských pohlavních orgány rozeznat; dále žádá členské státy, aby se všemi prostředky snažily o dosažení nejvyššího stupně harmonizace zákonů ve všech 27 členských státech; |
21. |
vyzývá členské státy, aby praktickým a odborným lékařům i lékařskému personálu v nemocnicích uložily povinnost hlásit mrzačení ženských orgánů zdravotnickým úřadům, popřípadě policii; |
22. |
vyzývá členské státy, aby buď přijaly specifické právní předpisy o mrzačení ženských pohlavních orgánů, nebo aby každého, kdo by tyto praktiky prováděl, stíhaly podle stávajících právních předpisů; |
23. |
žádá Evropskou unii a členské státy, aby pachatele těchto činů stíhaly, odsuzovaly a trestaly na základě jednotné strategie, která bude brát v úvahu legislativní, zdravotní a sociální hlediska a integraci přistěhovalecké populace; zvláštně požaduje, aby v příslušných směrnicích o přistěhovalectví bylo mrzačení pohlavních orgánů označeno za trestný čin a aby v nich byly stanoveny přiměřené postihy pro ty, kteří se tohoto trestného činu dopustí, pokud byly tyto praktiky provedeny na území Evropské unie; |
24. |
vybízí k tomu, aby byly vytvořeny stálé technické výbory pro harmonizaci a koordinaci mezi členskými státy samotnými a mezi členskými státy a africkými orgány; je přesvědčen, že by tyto výbory měly sdružovat odborníky na tuto otázku a zástupce hlavních evropských a afrických ženských organizací; |
25. |
důrazně žádá, aby se radikálně zavrhla takzvaná alternativní punkce a veškeré pokusy o to, aby byly tyto zákroky prováděny jakožto lékařské úkony, což bývá prezentováno jako kompromisní řešení mezi obřízkou klitorisu a zachováváním tradic vytvářejících identitu, neboť by to představovalo pouze ospravedlnění a přijetí praktiky mrzačení ženských pohlavních orgánů na území EU; znovu tyto praktiky bezpodmínečně a důrazně odsuzuje, neboť neexistuje žádný důvod – společenský, hospodářský, etnický, zdravotní ani jiný –, který by je mohl ospravedlnit; |
26. |
naléhavě vyzývá k tomu, aby praxe mrzačení ženských pohlavních orgánů byla vymýcena prostřednictvím politik podpory a integrace žen a užších rodin, které jsou nositeli tradic a které zákroky zmrzačující ženské pohlavní orgány provádějí, přičemž cílem je, aby na základě přísného dodržování zákonů, dodržování základních lidských práv a na základě práva na sexuální sebeurčení byly ženy chráněny před jakoukoliv formou zneužití a násilí; |
27. |
je přesvědčen, že důvody, které mnohé z komunit vysvětlují zachováváním tradičních zvyklostí, které ohrožují zdraví žen a dívek, nemají žádné opodstatnění; |
28. |
vyzývá členské státy, aby:
|
29. |
žádá členské státy, aby přijaly preventivní strategii sociální činnosti, jejímž cílem bude ochrana nezletilých osob, aniž by přitom docházelo ke stigmatizaci komunit přistěhovalců, a to pomocí veřejných programů a služeb sociální péče určených jak k prevenci těchto praktik (vzdělávání, výchova a osvěta v rizikových komunitách), tak k poskytování psychologické a lékařské pomoci obětem, pokud možno včetně bezplatné léčebné péče; rovněž žádá členské státy, aby hrozbu či riziko mrzačení ženských pohlavních orgánů u nezletilých považovaly za důvod, kterým je možno ospravedlnit zásah ze strany orgánů veřejné správy v souladu s právními předpisy na ochranu dítěte; |
30. |
žádá členské státy, aby vypracovaly pokyny pro zdravotníky, pedagogy a sociální pracovníky, podle nichž by měli tito pracovníci ohleduplně a v případě potřeby i s pomocí tlumočníka informovat a poučovat rodiče o obrovských nebezpečích, která s sebou mrzačení ženských pohlavních orgánů nese, a o skutečnosti, že v členských státech EU představují tyto praktiky trestný čin; dále žádá členské státy, aby spolupracovaly se sítěmi a nevládními organizacemi, které se v úzkém kontaktu s rodinami a komunitami zabývají vzděláváním, osvětou a mediační činností v otázce mrzačení ženských pohlavních orgánů, a aby financovaly jejich činnost; |
31. |
žádá členské státy, aby šířily přesné informace, které by byly srozumitelné i pro negramotnou populaci, a to zejména prostřednictvím zastupitelských úřadů členských států při udělování víz; domnívá se dále, že informace o důvodech tohoto zákonem stanoveného zákazu musí poskytovat také imigrační úřady při vstupu do hostitelské země, aby rodiny pochopily, že zákaz tohoto tradičního aktu není v žádném případě útokem na jejich kulturu, nýbrž právní ochranou žen a dívek; domnívá se, že je nutno informovat jednotlivé rodiny o tom, že prokázané mrzačení může mít za následek trestní postih, včetně trestu odnětí svobody; |
32. |
požaduje zlepšení právního postavení žen a dívek v zemích, kde se provádí mrzačení pohlavních orgánů, aby se posílila sebedůvěra, vlastní iniciativa a odpovědnost žen; |
33. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. C 166, 3.7.1995, s. 92.
(2) Úř. věst. C 115, 14.4.1997, s. 172.
(3) Úř. věst. C 219, 30.7.1999, s. 497.
(4) Úř. věst. C 59, 23.2.2001, s. 258.
(5) Úř. věst. C 67, 1.3.2001, s. 289.
(6) Úř. věst. C 77 E, 28.3.2002, s. 126.
(7) Úř. věst. C 41 E, 19.2.2009, s. 24.
(8) Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/59 |
Úterý 24. března 2009
Mnohojazyčnost: výhoda pro Evropou i společný závazek
P6_TA(2009)0162
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o mnohojazyčnosti: přínos pro Evropu i společný závazek (2008/2225(INI))
2010/C 117 E/10
Evropský parlament,
s ohledem na články 149 a 151 Smlouvy o ES,
s ohledem na články 21 a 22 Listiny základních práv Evropské unie,
s ohledem na Úmluvu UNESCO o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. září 2008 nazvané Mnohojazyčnost: přínos pro Evropu i společný závazek (KOM(2008)0566) a rovněž pracovní dokument útvarů Komise, který je k tomuto sdělení přiložen (SEK(2008)2443, SEK(2008)2444 a SEK(2008)2445),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2007 nazvané Rámec pro evropský průzkum jazykových znalostí (KOM(2007)0184),
s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 15. listopadu 2007 nazvaný „Zpráva o provádění akčního plánu Podpora výuky jazyků a jazykové rozmanitosti“ (KOM(2007)0554) a rovněž pracovní dokument Komise, který je k němu přiložen (SEK(2007)1222),
s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2006 o nové rámcové strategii pro mnohojazyčnost (2),
s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o podpoře mnohojazyčnosti a výuky jazyků v Evropské unii: Evropský ukazatel jazykových znalostí (3),
s ohledem na usnesení ze dne 4. září 2003 s doporučeními Komisi týkajícími se evropských regionů a méně používaných jazyků – jazyky menšin v EU – v kontextu rozšíření a kulturní rozmanitosti (4),
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1934/2000/ES o evropském roce jazyků 2001 ze dne 17. července 2000 (5),
s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady ze zasedání v Barceloně ze dne 15. a 16. března 2002,
s ohledem na závěry Rady ve složení pro vzdělávání, mládež a kulturu ze dne 21. a 22. května 2008, zejména ty, které se týkají mnohojazyčnosti,
s ohledem na závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě dne 20. listopadu 2008 o podpoře kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu ve vnějších vztazích Unie a jejích členských států (6),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů o mnohojazyčnosti ze dne 18. a 19. června 2008 (7) a stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. září 2008 o mnohojazyčnosti,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0092/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že jazyková a kulturní rozmanitost má značný dopad na každodenní život občanů Evropské unie zásluhou pronikání médií, rostoucí mobility, migrace a postupu globalizace, |
B. |
vzhledem k tomu, že získání různorodých jazykových znalostí je považováno za mimořádně důležité pro všechny občany EU, neboť jim umožňuje plně využívat hospodářského, sociálního a kulturního přínosu plynoucího z volného pohybu uvnitř Unie a z jejích vztahů se třetími zeměmi, |
C. |
vzhledem k tomu, že mnohojazyčnost má vzrůstající význam nejenom ve vztazích mezi jednotlivými členskými státy, ale také v kontextu soužití v našich multikulturních společnostech a společné politiky Evropské unie, |
D. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby bylo hodnocení mnohojazyčnosti prováděno uznávanými nástroji, jakým je společný evropský referenční rámec pro jazyky (CEFR) a jiné, |
E. |
vzhledem k tomu, že některé evropské jazyky představují základní pojítko ve vztazích se třetími zeměmi a rovněž mezi národy nejrůznějších oblastí světa, |
F. |
vzhledem k tomu, že jazyková rozmanitost je uznána jako občanské právo podle článků 21 a 22 Listiny základních práv a že cílem mnohojazyčnosti by rovněž mělo být povzbuzování respektu k rozmanitosti a toleranci v zájmu předcházení nebezpečí případných konfliktů, ať již aktivních či pasivních, mezi různými jazykovými společenstvími v rámci členských států, |
1. |
vítá sdělení o mnohojazyčnosti předložené Komisí a rovněž pozornost, kterou mu Rada věnovala; |
2. |
opakuje své stanovisko k mnohojazyčnosti a kulturní rozmanitosti, které zaujímá po dlouhou dobu; |
3. |
klade důraz na uznání rovnosti úředních jazyků EU ve všech oblastech veřejné činnosti; |
4. |
domnívá se, že evropská jazyková rozmanitost představuje významný kulturní majetek a bylo by nesprávné, kdyby se Evropská unie omezila na používání jediného hlavního jazyka; |
5. |
považuje roli orgánů EU, pokud jde o tento princip jazykové rovnosti, za zásadní, a to jak ve vztazích mezi členskými státy a v samotných orgánech EU, tak ve vztazích občanů EU k vnitrostátním správám a orgánům Společenství a mezinárodním institucím a organizacím; |
6. |
připomíná, že se důležitost mnohojazyčnosti netýká pouze hospodářských a sociálních aspektů, ale že je nutno věnovat pozornost i hlediskům vztahujícím se ke kulturní a vědecké tvorbě a jejich šíření i význam překladů jak literárních, tak odborných v životě občanů a v dlouhodobém/udržitelném rozvoji EU; a v neposlední řadě úlohu, kterou hrají jazyky ve formování a v posilování identity; |
7. |
zdůrazňuje, že mnohojazyčnost je tématem, které prostupuje celou Evropu a které má významný vliv na životy evropských občanů; vyzývá proto členské státy, aby mnohojazyčnost zahrnuly i do dalších politik než jen do politiky vzdělávání, např. do politik v oblasti celoživotního vzdělávání, sociálního začlenění, zaměstnanosti, sdělovacích prostředků a výzkumu; |
8. |
považuje tvorbu specifických podpůrných programů pro překládání a pro mnohojazyčné terminologické databáze za vysoce důležité; |
9. |
připomíná, že informační a komunikační technologie by měly být používány na podporu mnohojazyčnosti a proto zdůrazňuje úlohu a používání vhodného mezinárodního standardu (ISO 10646) – který umožňuje zastoupení abeced všech jazyků – ve správních systémech a médiích na evropské úrovni, jakož i na úrovni členských států; |
10. |
navrhuje vytvoření evropského dne překladatelů a tlumočníků případně zohlednění těchto povolání a zvýšení jejich prestiže v rámci Evropského dne jazyků, který je každoročně připomínán 26. září; |
11. |
zastává stanovisko, že je nezbytné zachovat mnohojazyčnost v zemích nebo regionech, kde vedle sebe existují dva nebo více úředních jazyků; |
12. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby v členských státech, na jejichž území se současně používá více úředních jazyků, byla zajištěna plná možnost dorozumění, a to zvláště v záležitostech týkajících se starších osob a v oblasti spravedlnosti, zdravotnictví, státní správy a zaměstnanosti; |
13. |
podporuje, aby se úředníci, kteří při své práci přicházejí do styku s občany jiného členského státu, učili druhý jazyk používaný v rámci Evropské unie; |
14. |
domnívá se, že je nezbytné a vhodné v zájmu osobního a odborného rozvoje vytvořit příležitosti ke studiu cizích jazyků v dospělosti a prostřednictvím programů odborného a celoživotního vzdělávání; |
15. |
zdůrazňuje, že je velmi důležité věnovat zvláštní pozornost žákům, kteří se nemohou vzdělávat ve svém mateřském jazyce, a poskytovat jim ve škole zvláštní podporu, a velmi pozitivně hodnotí návrh Komise podpořit ve vzdělávání princip „mateřština plus dva“; |
16. |
vyjadřuje politování nad tím, že Komise doposud nevytvořila víceletý program pro jazykovou rozmanitost a studium jazyků ani Evropskou agenturu pro jazykovou rozmanitost a studium jazyků, jak bylo požadováno ve výše uvedeném usnesení přijatém velkou většinou Parlamentu dne 4. září 2003; |
17. |
zdůrazňuje rovněž důležitost úplné znalosti úředních jazyků hostitelské země pro plné začlenění přistěhovalců a jejich rodin a zdůrazňuje, že vnitrostátní vlády musí účinně podporovat zvláštní jazykové kurzy, zejména pro ženy a starší lidi; vyzývá členské státy, aby postupovaly odpovědně vůči přistěhovalcům a poskytly jim nezbytné prostředky, které jim umožní studovat jazyk a poznat kulturu hostitelské země, a zároveň jim daly možnost udržet si vlastní jazyk a podporovaly je v jeho používání; |
18. |
připomíná, že je z těchto důvodů nezbytné zajistit kvalitní výuku v této perspektivě, včetně příslušné odborné přípravy učitelů; |
19. |
zdůrazňuje, že musí být vysoce hodnocena předškolní výuka jazyků, a především národního jazyka země, kde děti navštěvují školu; |
20. |
zastává stanovisko, že děti by měly být ve vlastním zájmu schopny hovořit jazykem země, v níž žijí, aby se v průběhu vzdělávání či následné odborné přípravy nestaly obětí diskriminace a aby byly schopny účastnit se rovnocenným způsobem všech aktivit; |
21. |
navrhuje členským státům, aby prozkoumaly možnost výměny učitelů na jednotlivých úrovních vzdělávání za účelem výuky jednotlivých předmětů v rozdílných jazycích, a domnívá se, že by tato možnost měla být využita, a to především v okrajových regionech, přičemž by se tak zvýšila mobilita pracovníků a znalost jazyků občany; |
22. |
považuje za nezbytné podporovat mobilitu a výměnu učitelů a studentů jazyků; připomíná, že pohyb učitelů jazyků v Evropské unii umožní zajišťovat účinný kontakt nejvyššího možného počtu těchto odborníků s přirozeným prostředím jazyků, které vyučují; |
23. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly pracovní mobilitu učitelů a spolupráci mezi školami z různých zemí zaměřenou na uskutečňování technologicky a kulturně inovačních pedagogických projektů; |
24. |
povzbuzuje a podporuje zavedení nepovinné výuky menšinových a autochtonních mateřských jazyků a cizích jazyků ve školní nabídce nebo jako mimoškolní aktivitu otevřenou společnosti; |
25. |
vyzývá Radu, aby vypracovala výroční zprávu o pokroku, kterého členské státy dosáhly v oblasti mnohojazyčnosti ve formálních a neformálních vzdělávacích systémech, odborné přípravě a vzdělávání dospělých, a aby se v této zprávě zabývala vztahem mezi výskytem národních, regionálních a menšinových jazyků a přistěhovalectvím; |
26. |
znovu opakuje svůj dlouhodobý závazek k podpoře studia jazyků, mnohojazyčnosti a jazykové rozmanitosti v Evropské unii včetně regionálních a menšinových jazyků, které představují kulturní hodnoty, jež je třeba ochraňovat a pečovat o ně; domnívá se, že mnohojazyčnost je významná pro účinnou komunikaci a představuje nástroj pro snadnější porozumění mezi lidmi a pro lepší přijímání rozdílů a menšin; |
27. |
doporučuje, aby akademické osnovy v členských státech zahrnovaly volitelné studium třetího cizího jazyka, které by začínalo na úrovni středních škol; |
28. |
zdůrazňuje, že je důležité studovat jazyky sousedních zemí, neboť se tak usnadní komunikace a posílí vzájemné porozumění v Evropské unii a současně se posílí Společenství; |
29. |
doporučuje, aby bylo podporováno studium jazyků sousedních členských států a regionů zejména v příhraničních regionech; |
30. |
zdůrazňuje, že je nezbytné propagovat a podporovat rozvoj inovativních pedagogických modelů a přístupů ve výuce jazyků za účelem podpory získání jazykových schopností a zvyšování informovanosti a motivace občanů; |
31. |
navrhuje, aby na všech úrovních vzdělávání bez ohledu na zeměpisné prostředí byli k dispozici kvalifikovaní učitelé cizích jazyků; |
32. |
doporučuje, aby byly vyslechnuty názory evropských svazů a asociací učitelů živých jazyků, pokud jde o programy a metodologie, které mají být použity; |
33. |
trvá na důležitosti politiky pobízení ke čtení a šíření literární tvorby pro dosažení uvedených cílů; |
34. |
vítá záměr Komise provádět informační kampaně o přínosech vzdělávání prostřednictvím médií a za využití nových technologií; žádá Komisi, aby využila výsledky konzultací týkající se jazykového vzdělávání dětí migrantů a výuky jazyka a kultury jejich země původu v hostitelském členském státě. |
35. |
doporučuje a pobízí k využívání informačních a komunikačních technologií jako nezbytného nástroje ve výuce jazyků; |
36. |
znovu opakuje, že vnímá jako politickou prioritu získání jazykových schopností prostřednictvím studia dalších jazyků EU, z nichž jeden by měl být jazykem sousední země a jeden by měl být mezinárodním jazykem, tzv. „lingua franca“: domnívá se, že by tak občané získali znalosti a kvalifikaci, které jim umožní podílet se na demokratické společnosti ve smyslu aktivního občanství, zaměstnatelnosti a znalosti jiných kultur; |
37. |
navrhuje, aby byla také v dostatečné míře zajištěna přítomnost mnohojazyčnosti ve sdělovacích prostředcích a na internetu, a především v jazykové politice evropských stránek a portálů a dalších internetových stránek a portálů spjatých s Evropskou unií, kde je nutné plně respektovat evropskou mnohojazyčnost, alespoň pokud jde o 23 úředních jazyků Evropské unie; |
38. |
bere na vědomí, že používání titulků v televizních programech pomůže při učení a procvičování jazyků EU a přispívá k lepšímu porozumění kulturnímu pozadí audiovizuálních produkcí; |
39. |
vyzývá EU, aby čerpala z inherentních výhod evropských jazyků ve svých vnějších vztazích, a dovolává se toho, aby byla tato nadhodnota uchovávána v kulturním, hospodářském a sociálním dialogu se zbytkem světa, a aby tak bylo posíleno postavení EU na mezinárodní scéně, a aby to přineslo výhody třetím zemím v souladu s rozvojovou politikou, kterou podporuje EU; |
40. |
navrhuje, aby Rada spolu s občanskou společností uspořádala první evropskou konferenci o jazykové rozmanitosti, na níž by mohla proběhnout rozsáhlá diskuse o této problematice, a to v rámci doporučení mezinárodní odborné komise OSN pro původní jazyky obsaženém ve zprávě Stálého fóra pro otázky původních obyvatel, která byla přijata na jeho sedmém zasedání v květnu 2008 (zpráva o sedmém zasedání (E/2008/43)); |
41. |
věří, že by v souvislosti s celoživotním vzděláváním měla být poskytována dostatečná podpora občanům všech věkových skupin, aby mohli neustále rozvíjet své jazykové znalosti prostřednictvím přístupu k vhodnému jazykovému vzdělávání nebo k jiným prostředkům usnadňujícím komunikaci, včetně velmi raného studia jazyků, s cílem zlepšit jejich sociální zařazení, pracovní vyhlídky a dobré životní podmínky; |
42. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly opatření, která by usnadňovala studium jazyků osobám ve znevýhodněných podmínkách, osobám patřícím k národnostním menšinám nebo migrantům a umožnily jim naučit se jazyk/y hostitelské země a/nebo regionu v zájmu dosažení sociálního začlenění a boje proti sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby migranti mohli při rozvíjení svých jazykových dovedností používat svůj hlavní jazyk; naléhavě proto žádá členské státy, aby podpořily užívání hlavního jazyka, kterým tyto osoby mluví, jakož i výuku místních jazyků; |
43. |
soudí, že musí být posílena podpora mezinárodnímu vlivu těch evropských jazyků ve světě, které představují nadhodnotu evropského projektu, neboť jsou podstatné v lingvistických, historických a kulturních vztazích existujících mezi EU a třetími zeměmi, a v souvislosti s podporou demokratických hodnot v těchto zemích; |
44. |
soudí, že evropským podnikům, zejména malým a středním podnikům, musí být poskytnuta účinná podpora pro výuku a používání jazyků, čímž jim bude usnadněn přístup na světové trhy, zejména na rozvíjející se trhy; |
45. |
zdůrazňuje právo spotřebitelů získat veškeré informace o výrobcích, které jsou prodávány v místě jejich pobytu, v jazyce či jazycích, které jsou v daném místě úředními jazyky; |
46. |
upozorňuje na nebezpečí, které s sebou může přinést jazyková propast mezi lidmi z různých kultur a sociální propast mezi lidmi, kteří mluví více jazyky a těmi, kteří mluví jen jedním jazykem; upozorňuje na skutečnost, že nedostatek jazykových dovedností vytváří v mnoha členských státech i nadále vážnou překážku sociálnímu a pracovnímu začlenění zahraničních pracovníků; naléhá proto na Komisi a členské státy, aby přijaly opatření k zúžení propasti mezi lidmi se znalostí více jazyků, kteří mohou získat lepší příležitosti v EU, a lidmi, kteří znají pouze jeden jazyk a kteří mají jen omezené možnosti; |
47. |
domnívá se, že by mělo být podporováno studium jazyků třetích zemí, včetně jazyků v rámci EU; |
48. |
požaduje, aby ukazatele jazykových znalostí v co nejkratším termínu zahrnovaly všechny úřední jazyky EU, aniž by tím utrpělo jejich rozšíření na ostatní jazyky, kterými se hovoří v Evropské unii; |
49. |
poukazuje na to, že v rámci sběru údajů o jazykových znalostech je třeba vypracovat testy čtyř lingvistických kompetencí: porozumění psanému projevu, porozumění mluvenému projevu, písemné vyjadřování a ústní vyjadřování; |
50. |
žádá Komisi a členské státy, aby usilovněji podporovaly spolupráci mezi členskými státy prostřednictvím využívání otevřené metody koordinace s cílem usnadnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblasti mnohojazyčnosti a zohledňovaly přitom i zaznamenané hospodářské přínosy, například v podnicích, v nichž se uplatňuje mnohojazyčnost; |
51. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0124.
(2) Úř. věst. C 314 E, 21.12.2006, s. 207.
(3) Úř. věst. C 296 E, 6. 12. 2006, s. 271.
(4) Úř. věst. C 76 E, 25. 3. 2004, s. 374.
(5) Úř. věst. L 232, 14.9.2000, s. 1.
(6) Úř. věst. C 320, 16.12.2008, s. 10.
(7) Úř. věst. C 257, 9. 10. 2008, s. 30.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/65 |
Úterý 24. března 2009
Zelená kniha o územní soudržnosti a jednání o budoucí reformě politiky soudržnosti
P6_TA(2009)0163
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. březen 2009 o zelené knize o územní soudržnosti a stavu jednání o budoucí reformě politiky soudržnosti (2008/2174(INI))
2010/C 117 E/11
Evropský parlament,
s ohledem na pátou zprávu Komise ze dne 19. června 2008 o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti - růst regionů, růst Evropy (KOM(2008)0371) (pátá zpráva o pokroku),
s ohledem sdělení Komise ze dne 6. října 2008 nazvané „Zelená kniha o územní soudržnosti: Učinit z územní rozmanitosti přednost“ (KOM(2008)0616) (zelená kniha),
s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 14. listopadu 2008„Regiony 2020 - posouzení budoucích výzev pro regiony EU“ (SEK(2008)2868) (zpráva Komise Regiony 2020),
s ohledem na články 158 a 159 a na čl. 299 odst. 2 Smlouvy o ES,
s ohledem na čtvrtou zprávu Komise ze dne 30. května 2007 o hospodářské a sociální soudržnosti (KOM(2007)0273),
s ohledem na Územní agendu EU - Pro konkurenceschopnější a udržitelnou Evropu rozmanitých regionů (Územní agenda), Lipskou chartu o udržitelných evropských městech (Lipská charta) a první akční program pro provádění Územní agendy Evropské unie,
s ohledem na svá usnesení ze dne 21. února 2008 o čtvrté zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (1) (usnesení o čtvrté zprávě o soudržnosti) a o krocích v návaznosti na Územní agendu a Lipskou chartu - směrem k evropskému akčnímu programu pro územní rozvoj a soudržnost (2) a na své usnesení ze dne 21. října 2008 o řízení a partnerství (3),
s ohledem na zprávu Monitorovací sítě pro evropské územní plánování (ESPON) nazvanou Budoucnost území – Územní scénáře pro Evropu (zpráva ESPON) a na zprávu Evropského parlamentu nazvanou Regionální rozdíly a soudržnost: jaké strategie pro budoucnost?,
s ohledem na závěry konference o územní soudržnosti a budoucí politice soudržnosti, jež se konala v Paříži ve dnech 30. a 31. října 2008,
s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2005 o úloze územní soudržnosti pro regionální rozvoj (4),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A6-0083/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva, která řadí mezi hlavní cíle EU územní soudržnost spolu se sociální a hospodářskou soudržností, nebyla doposud ratifikována všemi členskými státy, |
B. |
vzhledem k tomu, že koncepce územní soudržnosti byla do politiky soudržnosti zahrnuta od jejích samotných počátků a tvořila základní prvek jejího rozvoje; vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva a zelená kniha tuto koncepci zviditelnily a ozřejmily, |
C. |
vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU představuje základní pilíř procesu evropské integrace a jednu z nejúspěšnějších politik EU, neboť umožňuje sbližování mezi stále rozmanitějšími regiony a podporuje růst a zaměstnanost; vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU je projevem evropské solidarity a rovnosti, který je nejviditelnější, nejhmatatelnější a nejsnáze vyčíslitelný, a vzhledem k tomu, že územní soudržnost, která je nedílnou součástí politiky soudržnosti EU, se zakládá na totožných zásadách, |
D. |
vzhledem k tomu, že i přes značný pokrok, jehož bylo v oblasti sbližování v rámci Evropské unie dosaženo, poslední zprávy o soudržnosti zdůrazňují tendenci k prohlubování územních nerovností mezi regiony EU, například pokud jde o dostupnost, zejména v případě strukturálně znevýhodněných regionů EU, ale rovněž uvnitř regionů a území EU, což by mohlo vést ke vzniku prostorové segregace a prohloubit rozdíly v míře prosperity regionů EU, |
E. |
vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU již dosáhla značné míry součinnosti s ostatními politikami EU s cílem posílit jejich konkrétní místní dopad ku prospěchu občanů Unie, a vzhledem k tomu, že například součinnost vytvořená mezi politikou soudržnosti a výzkumem a inovací či Lisabonskou strategií a součinnost na přeshraniční úrovni přinesla hmatatelné pozitivní výsledky, které musí být potvrzeny a rozšířeny, |
Stav diskuse o budoucí politice soudržnosti EU
1. |
schvaluje hlavní závěry veřejných konzultací o budoucí politice soudržnosti EU, jak byly předloženy v rámci páté zprávy o pokroku; vyjadřuje spokojenost s tím, že se do této diskuse s velkým zájmem zapojily různé zainteresované strany, zejména místní a regionální samosprávy, z oblasti regionální politiky; |
2. |
vítá skutečnost, že tyto závěry do velké míry odpovídají názoru, který Parlament vyjádřil ve svém usnesení o čtvrté zprávě o soudržnosti; připomíná, že toto usnesení bylo prvním příspěvkem Parlamentu v této veřejné diskusi; |
3. |
konstatuje, že názory vyjádřené v jeho usnesení o čtvrté zprávě o soudržnosti zahrnují následující doporučení: za prvé, že jakýkoli pokus o převedení této politiky zpět na vnitrostátní úroveň by měl být odmítnut a že je třeba zavázat se k jednotné a pružné politice EU, jež se bude schopna přizpůsobit patřičné míře intervence a která bude schopna reagovat na společné výzvy, k nimž patří globalizace, změna klimatu, demografické změny (včetně stárnutí, migrace a úbytku obyvatelstva), chudoba a dodávky energie; za druhé, vyjádřil pevné přesvědčení, že politika soudržnosti EU by měla zahrnovat všechny regiony EU, včetně regionů se zvláštními geografickými rysy, a měla by přinášet přidanou hodnotu všem; za třetí upozornil na potřebu stanovit priority v oblasti výdajů strukturálních politik a opatření EU a s určitými výhradami schválil vyčleněné prostředky; za čtvrté zdůraznil potřebu součinnosti a integrovaného přístupu mezi různými odvětvovými politikami s cílem dosáhnout co nejlepšího výsledku, pokud jde o růst a rozvoj přímo v jednotlivých regionech; |
4. |
je přesvědčen, že územní soudržnost je zásadním pilířem pro dosažení cílů, které sleduje politika soudržnosti EU, prostřednictvím posílení jak hospodářské, tak sociální soudržnosti; zdůrazňuje, že územní soudržnost účinně přispívá k zaplnění mezer, které existují v oblasti rozvoje mezi členskými státy a regiony i uvnitř nich; domnívá se tudíž, že budoucí reforma regionální politiky EU by měla zohlednit závěry vyplývající z diskuse o zelené knize; |
Posouzení zelené knihy o územní soudržnosti
5. |
vítá přijetí zelené knihy Komisí, neboť je to odpovědí na dlouhodobý požadavek Parlamentu; plně podporuje rozhodnutí postoupit s analýzou „územní soudržnosti“, která je již po dlouhou dobu jedním z hlavních bodů jakékoli diskuse o regionální politice, a to bez ohledu na skutečnost, že Lisabonská smlouva nebyla dosud ratifikována; |
6. |
domnívá se však, že zelená kniha není dostatečně ambiciózní, neboť neposkytuje jednoznačnou definici územní soudržnosti ani jejích cílů a nepředstavuje významný posun, pokud jde o chápání této nové koncepce, aby tak mohla účinně přispět ke zmírnění nerovností mezi regiony; dále vyjadřuje politování nad tím, že zelená kniha nevysvětluje, jakým způsobem bude územní soudržnost začleněna do stávajícího rámce politiky soudržnosti a jakými metodickými nástroji či zdroji dojde k její přeměně ze souboru zásad v operační mechanismy, které budou realizovány v praxi během příštího programového období; |
7. |
vítá analýzu obsaženou v zelené knize, která definuje tři základní koncepce, které by měly tvořit jádro rozvoje územní soudržnosti: koncentrace, propojení a spolupráce; domnívá se, že tyto koncepce mohou přispět k odstranění některých základních překážek brzdících plynulý, rovnoměrný a udržitelný rozvoj Evropské unie, k nimž patří negativní dopady spojené s koncentrací hospodářské činnosti, zejména v některých hlavních městech států a regionů, nerovnost v podmínkách přístupu na trhy a ke službám způsobená vzdáleností či koncentrací, chybějící infrastruktura a rozdělení zapříčiněné hranicemi mezi členskými státy, ale i mezi jednotlivými regiony; |
8. |
domnívá se, že zelená kniha dostatečně nezohledňuje závazky uvedené v Územní agendě a v Lipské chartě, které vnášejí do územní soudržnosti strategickou a operativní vizi, zejména pokud jde o zásadu polycentrismu či nové partnerství mezi městy a venkovem; domnívá se, že tyto cíle musí mít v debatě o územní soudržnosti ústřední místo; |
9. |
vítá zahájení veřejných konzultací o územní soudržnosti požadované v zelené knize; domnívá se, že úspěch jakékoli veřejné konzultace je úzce spojen s co nejširší účastí různých zainteresovaných stran a občanské společnosti; vyzývá příslušné státní, regionální a místní orgány, aby bez prodlení šířily příslušné informace s cílem zvýšit povědomí o významu této nové koncepce; |
10. |
domnívá se, že pro rozvoj územní soudržnosti a posilování hospodářské a sociální soudržnosti má zásadní význam koordinace všech odvětvových politik EU, jež mají silný dopad na dané území; vyjadřuje proto politování nad tím, že se příslušná analýza v zelené knize omezuje na vyjmenování těchto politik EU, aniž by navrhla způsoby, jak skutečně posílit jejich vzájemnou součinnost, či dokonce metody pro posouzení skutečného územního dopadu těchto politik; |
11. |
souhlasí s tím, aby nebyly do zelené knihy ani do veřejné diskuse začleněny jakékoli zmínky o možných rozpočtových a finančních dopadech územní soudržnosti; domnívá se, že dokud není samotná koncepce jasně definována a pochopena všemi zainteresovanými stranami, je takováto analýza předčasná; domnívá se však, že jakákoli diskuse o této otázce je neoddělitelně spojena s celkovým vyjednáváním a plánováním budoucí politiky soudržnosti EU; požaduje, aby výsledky této diskuse sloužily jako základ pro příští finanční rámec; |
12. |
domnívá se, že existence silné a dostatečně financované regionální politiky EU je nezbytnou podmínkou pro vypořádání se s postupným rozšiřováním a pro realizaci sociální, hospodářské a územní soudržnosti v rozšířené Evropské unii; |
Analýza koncepce územní soudržnosti
13. |
schvaluje postoj vyjádřený v zelené knize, totiž že územní soudržnost založená na zásadě rovných příležitostí spočívá v zajištění polycentrického rozvoje Evropské unie jako celku a rovněž ve vyváženém a udržitelném rozvoji území s různými charakteristikami a specifiky, aniž by zanikla jejich rozmanitost; rovněž podporuje názor, že územní soudržnost by měla zajistit, aby mohli občané plně využít a rozvíjet výhody a potenciál svých regionů; zdůrazňuje skutečnost, že územní soudržnost je koncepce horizontální povahy, která podporuje rozvoj Evropské unie; je pevně přesvědčen o tom, že územní soudržnost by měla účinně přispívat k odstranění rozdílů mezi regiony EU a v rámci nich a zabránit tak vzniku asymetrie; zdůrazňuje, že územní soudržnost má vnitrozemský i námořní rozměr; |
14. |
domnívá se, že územní soudržnost je výraznou koncepcí, která poskytuje značnou přidanou hodnotu pro hospodářskou a sociální soudržnost a řešení narůstajících problémů v regionech EU; zdůrazňuje, že všechny tři složky soudržnosti (hospodářská, sociální a územní) by se měly navzájem doplňovat a posilovat, zároveň by si každá měla v rámci jednotného integrovaného přístupu udržet odlišný cíl; domnívá se tedy, že si všechny tyto složky musí být rovny a žádnou nelze posilovat na úkor jiné; zdůrazňuje, že územní soudržnost by měla být zahrnuta do stávajícího rámce, aniž by to vedlo k roztříštění politiky soudržnosti EU podle odvětví; |
15. |
vítá závěry zprávy ESPON ohledně scénářů budoucího rozvoje evropského území do roku 2030, jež poskytují konkrétní údaje podněcující politickou debatu o podobě politik EU a vnitrostátních politik, aby mohly být vytvořeny správné nástroje, které umožní čelit novým výzvám majícím značný místní nebo regionální dopad, k nimž patří demografické změny, koncentrace obyvatel ve městech, migrační proudy a změna klimatu, a co nejlepší podmínky pro kvalitní život jejich občanů; |
16. |
zdůrazňuje, že jedním z hlavních cílů územní soudržnosti je zajištění toho, aby pokrok a růst dosažený na jednom konkrétním území přinášel prospěch celému regionu i celému území Evropské unie; domnívá se v tomto ohledu, že centra excelence a střediska výzkumu a inovace mohou být jednou z cest, jak zajistit hospodářský růst, vědecké objevy, technologické inovace, zaměstnanost a rozvoj regionů, a vyzývá k tomu, aby byla podněcována silnější interakce a intenzivnější přenos znalostí mezi těmito centry, univerzitami, obchodními organizacemi a jednotlivými podniky, a to včetně těch nejmenších; vyzývá Komisi, aby předložila hodnocení dopadů, které poskytne analýzu vlivu středisek výzkumu a inovace a center excelence na okolní oblasti; |
17. |
zdůrazňuje, že koncepce územní soudržnosti zahrnuje rovněž soudržnost uvnitř území, a navrhuje, aby měly přednost takové politiky, které podporují skutečně polycentrický rozvoj jednotlivých území a tím snižují tlak, kterému jsou vystavena hlavní města, a podporují vznik vedlejších středisek; konstatuje, že by to měl být rovněž způsob, jakým mohou města bojovat s negativními dopady koncentrace jako.je dopravní přetížení, znečištění, sociální vyloučení a chudoba či s následnou neřízenou urbanizací, která ovlivňuje kvalitu života jejich obyvatel; v tomto ohledu se domnívá, že nelze opomíjet podporu venkovských oblastí ani významnou úlohu, kterou hrají malá a středně velká města nacházející se v těchto oblastech; |
18. |
zdůrazňuje zásadní přínos, který má vnitřní trh pro hospodářskou, sociální a územní soudržnost; podtrhuje význam veřejných služeb v souvislosti s udržitelným hospodářským a sociálním rozvojem a rovněž potřebu zajistit z hlediska sociálního i regionálního spravedlivý přístup ke službám veřejného zájmu, zejména ke vzdělávání a zdravotnictví; v tomto ohledu zdůrazňuje, že zajištění „spravedlivého přístupu“ neznamená jen zeměpisnou vzdálenost, ale i dostupnost a přístupnost těchto služeb, a domnívá se, že s ohledem na zásadu subsidiarity a právní předpisy Společenství týkající se hospodářské soutěže by měla být odpovědnost za formulování, organizování, financování a sledování služeb veřejného zájmu ponechána státním, regionálním a místním orgánům; domnívá se však, že do diskuse o územní soudržnosti by měly být zahrnuty otázky spravedlivého přístupu občanů ke službám; |
19. |
konstatuje, že zelená kniha uznává značné problémy v oblasti rozvoje, jimž čelí tři konkrétní typy regionů se zvláštními geografickými rysy: horské oblasti, ostrovní oblasti a řídce osídlené oblasti; domnívá se, aniž by snižoval významnou úlohu, kterou má územní soudržnost při řešení problémů těchto regionů, že by územní soudržnost neměla být politikou výhradně zaměřenou na oblasti s geografickým znevýhodněním; domnívá se však, že by měla být zvláštní pozornost věnována tomu, jak jejich znevýhodnění vyvážit a umožnit jim, aby proměnily svůj potenciál ve výhody a skutečné příležitosti a podpořily rozvoj, který má zásadní význam pro Evropskou unii jako celek; |
20. |
konstatuje rovněž, že další regiony čelí specifickým strategickým problémům, pokud jde o hospodářský a sociální rozvoj, dostupnost a konkurenceschopnost; k těmto výzvám patří nejvzdálenější regiony, které vymezuje čl. 299 odst. 2 Smlouvy o ES, hraniční, odlehlé a pobřežní regiony, jakož i regiony, které trpí úbytkem obyvatelstva; domnívá se především, že specifický rys odlehlosti by měl být uznán jako zvláštní geografický rys, jenž vyžaduje, aby byl u těchto regionů v rámci politiky speciálně zohledněn; všímá si specifických výzev, jimž v rámci jejich rozvoje čelí rovněž malé ostrovní členské státy Kypr a Malta; |
21. |
je přesvědčen, že územní soudržnost by se neměla omezovat pouze na dopady regionální politiky EU na území Evropské unie, ale měla by se rovněž zabývat územním aspektem jiných odvětvových politik EU, jež mají silný územní dopad; podtrhuje v rámci územní soudržnosti význam posilování součinnosti jednotlivých politik EU s cílem koordinovat a maximalizovat jejich praktický územní dopad; konstatuje nicméně, že veškeré politiky EU si vždy uchovají svou autonomii a že tento proces neznamená, že by některá politika byla podřízena jiné; |
Doporučení týkající se budoucnosti územní soudržnosti
22. |
očekává, že výsledkem veřejných konzultací bude jednoznačná a dostatečně pružná definice územní soudržnosti, která bude společně schválena, sdílena a chápána všemi zainteresovanými stranami na nejnižší úrovnia která zajistí srozumitelnost a transparentnost této koncepce; bere v tomto ohledu na vědomí návrh definice teritoriální soudržnosti, který předložilo francouzské předsednictví; domnívá se však, že územní soudržnost musí ve všech oblastech podléhat zásadě subsidiarity; je rovněž přesvědčen, že má-li být územní soudržnost lépe definována a chápána, je třeba vytvořit společné definice koncepcí, jako je „území“, „venkovská oblast“ a „horská oblast“; |
23. |
domnívá se, že budoucí definice územní soudržnosti by měla mít určitý počet ústředních prvků, včetně zásady, že územní soudržnost přesahuje rámec soudržnosti hospodářské a sociální a že její horizontální povaha a integrovaný přístup povzbuzuje činnost napříč územími a hranicemi; domnívá se, že územní soudržnost má za cíl odstranit nerovnosti mezi členskými státy a regiony a měla by zajistit harmonický a udržitelný rozvoj geografických oblastí s rozličnými charakteristikami a specifiky tím, že posoudí, jak by politika soudržnosti a ostatní odvětvové politiky EU mohly být co nejlépe přizpůsobeny jejich místním podmínkám; zdůrazňuje, že jakákoliv budoucí definice by měla rovněž jasně vyjadřovat, že územní soudržnost by se měla ve velké míře zaměřovat na řádnou správu, rovněž s ohledem na partnerství zástupců veřejné a soukromé sféry a občanské společnosti, a na to, aby občané Unie měli spravedlivé příležitosti, pokud jde o životní podmínky a kvalitu života; |
24. |
důrazně vyzývá Komisi, aby po ukončení procesu konzultací zveřejnila bílou knihu o územní soudržnosti; je přesvědčen o tom, že bílá kniha by posloužila při jednoznačném definování a ustálení pojmu územní soudržnost a přidané hodnoty územní soudržnosti ve vztahu k současné politice soudržnosti, a přinesla návrhy konkrétních ustanovení a politických opatření, která poslouží při řešení problémů, jimž čelí regiony EU, a která by měla být zavedena v rámci balíčku právních předpisů týkajícího se strukturálních fondů pro období po roce 2013 a souvisejícího finančního rámce; je přesvědčen, že by bílá kniha měla obsahovat i úvodní odhad možných rozpočtových a finančních dopadů územní soudržnosti; |
25. |
vítá zveřejnění zprávy Komise „Regiony 2020“; vyzývá Komisi, aby do své bílé knihy o územní soudržnosti začlenila zjištění a analýzy tohoto pracovního dokumentu, zejména ty, které souvisejí s popisem hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
26. |
domnívá se, že všechny tři koncepce (koncentrace, propojení a spolupráce), na nichž byla založena analýza územní soudržnosti v zelené knize, je třeba nadále rozvíjet a uplatňovat v konkrétních politických rozhodnutích; naléhavě vyzývá Komisi, aby objasnila, jak budou tyto koncepce začleněny do rámce právních předpisů pro období po roce 2013; |
27. |
vyzývá k výraznému posílení cíle evropské územní spolupráce v příštím programovém období; je přesvědčen o přidané hodnotě tohoto cíle v celé Evropské unii, a to přinejmenším z důvodu přímého zapojení regionálních a místních orgánů do plánování a provádění příslušných programů přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce; domnívá se nicméně, že by to nemělo být na úkor ostatních dvou cílů; za tímto účelem rovněž zdůrazňuje význam integrovaného rozvoje přímořských oblasti a také přeshraniční dimenzi a relevantní operační programy evropské politiky sousedství, které mají význam zejména s ohledem na budoucí rozšíření EU; |
28. |
zastává názor, že územní soudržnost by měla být rozvíjena horizontálně a měly by se o ni opírat veškeré politiky a činnosti EU; je přesvědčen, že vývoj zásady udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí by měl být příkladem toho, jak začlenit územní soudržnost do budoucího vytváření veškerých příslušných politik EU, neboť územní soudržnost se musí projevit ve všech oblastech politiky, které souvisejí se soudržností; je však přesvědčen, že horizontální rozměr územní soudržnosti by neměl vést k jejímu omezení pouze na obecný, abstraktní rámec hodnot; vyzývá Evropskou unii, aby podnikla veškerá nezbytná opatření, která by územní soudržnost převedla do roviny legislativních a politických návrhů; |
29. |
připomíná, že v každém stadiu uplatňování a hodnocení EU politiky soudržnosti musí být zohledněna hlediska rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, stejně jako zvláštní potřeby zdravotně postižených a starších osob; |
30. |
zdůrazňuje, že je třeba v kontextu územní soudržnosti vypracovat dodatečné kvalitativní ukazatele s cílem zlepšit vytváření a provádění odpovídajících politik na nejnižší úrovni, přičemž je nutné zohlednit rozdílná územní specifika; vyzývá proto Komisi, aby bezodkladně vypracovala potřebné studie a zajistila možnost vytvořit nové, spolehlivé ukazatele a našla způsoby jejich začlenění do systému hodnocení regionálních nerovností; |
31. |
konstatuje, že HDP bylo jediným kritériem pro určení způsobilosti regionů podle cíle 1 (konvergence), přičemž ostatní ukazatele mohou být využity pro regiony způsobilé podle cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; zdůrazňuje své obavy ohledně skutečnosti, že nepopiratelný nárůst konvergence mezi zeměmi často zastírá rostoucí počet rozdílů mezi regiony a uvnitř regionů, a z tohoto důvodu trvá na tom, že je třeba důkladně zvážit přínos, který má HDP jako hlavní kritérium způsobilosti pro čerpání prostředků ze strukturálních fondů; |
32. |
domnívá se, že problém nerovností uvnitř regionů v rámci regionů NUTSII lze lépe sledovat na úrovni NUTSIII; vyzývá proto Komisi, aby prověřila, do jaké míry může k vyrovnávání vnitřních nerovností v oblastech NUTS II přispět budoucí definování oblastí, které obdrží pomoc, na úrovni NUTS III; v souvislosti s územní soudržností zdůrazňuje význam toho, aby členské státy určily, které územní jednotky odpovídají patřičné úrovni intervencí v průběhu plánování a provádění programů strukturálních fondů; za tímto účelem doporučuje, aby byla na začátku každého programového období vypracována prostorová analýza celého území EU; |
33. |
je přesvědčen, že pokud má být zlepšena koordinace územního dopadu odvětvových politik EU, je třeba, aby byly tyto dopady lépe pochopeny a měřeny; vyzývá proto Komisi, aby pokročila s posouzením územního dopadu těchto politik a rozšířila stávající mechanismy posuzování dopadu, jako je strategické posuzování vlivu na životní prostředí, na územní aspekty; vyzývá Komisi, aby také navrhla konkrétní způsoby, jak dosáhnout součinnosti mezi těmito územními a odvětvovými politikami a aby pokročila s hodnocením toho, jak Lisabonská a Göteborská strategie posilují územní soudržnost; |
34. |
znovu opakuje svůj dlouhodobý požadavek na vytvoření souhrnné strategie EU pro regiony se zvláštními geografickými rysy, která jim umožní lépe řešit problémy, jimž čelí; je přesvědčen, že strategie EU by měla zdůrazňovat územní aspekt politiky soudržnosti a měla by se zabývat tím, jak přizpůsobit politiky EU specifickým potřebám a výhodám těchto území; zdůrazňuje, že provádění této strategie je základní podmínkou hospodářského a sociálního rozvoje těchto oblastí; je přesvědčen, že vypracování nových ukazatelů pro lepší popis situace a problémů na místní úrovni má velký význam pro úspěšné provádění strategie EU v této oblasti; |
35. |
zdůrazňuje nicméně, že by vypracování dodatečných ukazatelů a provádění územního posouzení nemělo vést k větší administrativní zátěži či dalším prodlevám v uplatňování nových politik a opatření na podporu územní soudržnosti; zdůrazňuje potřebu přímých výsledků plynoucích ze začlenění územní soudržnosti do příštího souboru programů strukturálních fondů; |
36. |
připomíná, že v rámci hospodářské, sociální a územní soudržnosti hrají významnou roli malé a střední podniky, mikropodniky a řemeslné podniky, a zdůrazňuje jejich význam pro posílení konkurenceschopnosti a zaměstnanosti v regionech; vyzývá tedy Komisi, aby provedla zvláštní analýzu, která se bude týkat nejen dopadu a účinnosti strukturálních fondů a politik EU zaměřených na malé a střední podniky v regionech, ale i správních a finančních problémů, s nimiž se tyto podniky potýkají; |
37. |
vyzývá dále Komisi, členské státy a regiony, aby prováděly aktivní politiku, která podporuje inovaci a konkurenceschopnost podniků a umožní vzájemnou spolupráci mezi soukromým sektorem, veřejným sektorem, školami a univerzitami, a aby zajistily, že se organizace zastupující malé a střední podniky budou moci přímo podílet na tvorbě územních politik; |
38. |
naléhavě vyzývá členské státy, aby zesílily své úsilí o dosažení cílů okruhu 4 prvního akčního programu pro provádění Územní agendy Evropské unie při shromažďování poznatků o územní soudržnosti a udržitelném územním plánování, vytváření výhledů a analýze dopadů, a uznává klíčovou úlohu, kterou v tomto procesu hraje síť ESPON; |
39. |
konstatuje, že změna klimatu bude mít na územní soudržnost značný dopad; žádá Komisi, aby pokročila s analýzou negativních dopadů změny klimatu na jednotlivé regiony, neboť se očekává, že dopady se budou napříč Evropskou unií lišit; domnívá se, že územní soudržnost by měla náležitě zohledňovat cíle v oblasti změny klimatu a podněcovat modely udržitelného rozvoje na území EU; uznává nicméně, že bojem proti změně klimatu by se měly ve velké míře zabývat i jiné politiky EU; |
40. |
s velkým zájmem konstatuje, že v páté zprávě o pokroku jsou poprvé konkrétně zmíněny „přechodové regiony“, které jsou uvedeny mezi regiony cíle „konvergence“ a regiony cíle „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“; uznává, že je třeba věnovat se těmto regionům, které jsou v současnosti zařazovány do těchto dvou cílů či jsou z nich vyřazovány, samostatně; vyzývá Komisi, aby v rámci územní soudržnosti vytvořila komplexnější systém postupné přechodové pomoci regionům, které již brzy překročí mez 75 % HDP, s cílem zajistit jim jednoznačnější status a větší zabezpečení v rámci jejich rozvoje; domnívá se, že je třeba vytvořit přechodný systém rovněž pro členské státy, které již nevyužívají prostředky z fondu soudržnosti; |
41. |
domnívá se, že uplatňování integrovaného přístupu bude mít větší šanci na úspěch, pokud budou od počátku zapojeny do plánování a provádění rozvojových strategií jednotlivých území regionální a místní orgány a rovněž zainteresované strany, zejména z řad hospodářských, sociálních a jiných partnerů v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (5) , které mohou poskytnout komplexní pohled a umožnit chápání potřeb a specifik konkrétního území; vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny, které členským státům a regionálním a místním úřadům napomohou uplatňovat co nejúčinněji integrovaný přístup a vytvořit výkonná partnerství při rozvoji budoucích strategií pro dotčené oblasti; |
42. |
uznává, že územní soudržnost by měla vést ke zlepšení řízení politiky soudržnosti; souhlasí s názorem, že různé problémy vyžadují odlišné územní úrovně, a že je proto vytvoření skutečného partnerství mezi všemi zúčastněnými stranami zapojenými do regionálního a místního rozvoje na evropské, vnitrostátní, regionální i místní úrovni předpokladem plánování územní soudržnosti, a vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly veškeré úsilí k vytvoření takovéto víceúrovňové územní správy; domnívá se, že by se územní soudržnost měla zaměřit na určení náležité územní úrovně pro jednotlivé politiky či opatření tak, aby byly co nejblíže občanům; |
43. |
zdůrazňuje, že díky politikám EU, zejména EU politice soudržnosti, se správa změnila ze systému, který byl v mnoha případech centralizovaný, na víceúrovňový systém, který se vyznačuje stále vyšší mírou integrace; vyzývá zainteresované strany, veřejné orgány a občany, aby vytvořili formální systém územní správy, který se bude zakládat na více-odvětvovém a územním přístupu zdola nahoru s cílem reagovat komplexním a účinným způsobem na jednotlivé potřeby občanů či uživatelů, a to v oblasti, jež s touto potřebou souvisí; v tomto ohledu připomíná úspěchy dosažené v rámci opatření EU, jako jsou Urban I a Urban II pro městské oblasti a Leader pro venkovské oblasti; |
44. |
připomíná, že prodlevy, k nimž dochází při provádění strukturální politiky, jsou mimo jiné zaviněny přílišnou nepružností a složitostí postupů, a že je tedy nutno zvážit zjednodušení těchto postupů a stanovení jasného rozdělení odpovědnosti a pravomocí mezi Evropskou unií, členskými státy a regionálními a místními orgány; domnívá se, že územní správa bude do velké míry závislá na stanovení takovýchto jasných pravidel; znovu opakuje svoji výzvu Komisi, aby v tomto ohledu neprodleně předložila soubor konkrétních opatření; |
45. |
doporučuje, aby s ohledem na rostoucí význam územní soudržnosti nejen v rámci regionální politiky, ale i v rámci dalších odvětvových politik EU byly neformální struktury, které již dlouho ovládají agendu územní soudržnosti a územního plánování v Radě, nahrazeny formálními schůzemi ministrů, kterých by se měli účastnit ministři zodpovědní v EU za regionální politiku; věří že takovýto institucionální vývoj v Radě by zajistil lepší tok informací a rychlý rozvoj této politiky; |
46. |
naléhavě vyzývá členské státy, aby ihned začaly uvažovat o tom, jak by mohly lépe upevnit a provést koncepci územní soudržnosti ve svých vnitrostátních programech a politikách; v této souvislosti se domnívá, že by do jejich regionálního plánování měly být již začleněny základní principy polycentrického rozvoje a partnerství mezi městy a venkovem a také plné provádění programu Natura 2000; |
*
* *
47. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0068.
(2) Přijaté texty, P6_TA(2008)0069.
(3) Přijaté texty, P6_TA(2008)0492.
(4) Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 509.
(5) Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s.25.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/73 |
Úterý 24. března 2009
Městská dimenze politiky soudržnosti
P6_TA(2009)0164
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o městské dimenzi politiky soudržnosti v novém programovém období (2008/2130(INI))
2010/C 117 E/12
Evropský parlament,
s ohledem na články 158 a 159 Smlouvy o ES,
s ohledem na první akční program pro provádění Územní agendy Evropské unie („první akční program“), který byl přijat na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování a rozvoj, jež se konalo v Ponta Delgrada (Azorské ostrovy) ve dnech 23. a 24. listopadu 2007,
s ohledem na Územní agendu EU - Pro konkurenceschopnější a udržitelnou Evropu rozmanitých regionů (dále jen „Územní agenda“) a Lipskou chartu o udržitelných evropských městech (dále jen „Lipská charta“), které byly přijaty na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování a rozvoj měst, jež se konalo v Lipsku ve dnech 24. a 25. května 2007,
s ohledem na Bristolskou dohodu, která byla přijata na neformálním zasedání Rady ministrů o udržitelných sídlech, jež se konalo v Bristolu ve dnech 6. a 7. prosince 2005,
s ohledem na Městské acquis, které bylo přijato na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní soudržnost, jež se konalo v Rotterdamu dne 29. listopadu 2004,
s ohledem na Novou aténskou chartu z roku 2003 vyhlášenou během zasedání Evropské rady urbanistů v Lisabonu dne 20. listopadu 2003 a na její vizi budoucnosti evropských měst,
s ohledem na Akční program z Lille, který byl přijat na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za záležitosti měst, jež se konalo v Lille dne 3. listopadu 2000,
s ohledem na Perspektivu evropského územního rozvoje (ESDP), která byla přijata na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za územní plánování, jež se konalo v Postupimi dne 11. května 1999,
s ohledem na Chartu evropských měst směřujících k trvale udržitelnému rozvoji, která byla schválena na Evropské konferenci o udržitelných městech, jež se konala v dánském Aalborgu dne 27. května 1994,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. října 2008 nazvané „Zelená kniha o územní soudržnosti: Učinit z územní rozmanitosti přednost“ (KOM(2008)0616),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. června 2008 nazvané „Pátá zpráva o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti: Růst regionů, růst Evropy“ (KOM(2008)0371),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. května 2008 o výsledcích jednání ohledně strategií a programů politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 (KOM(2008)0301),
s ohledem sdělení Komise ze dne 30. května 2007 nazvané „Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti“ (KOM(2007)0273),
s ohledem na pokyny Komise nazvané „Městská dimenze v politikách Společenství pro období 2007–2013“, jež byly přijaty dne 24. května 2007,
s ohledem na pracovní dokument Komise nazvaný „Územní a městská dimenze v národním strategickém referenčním rámci a operačních programech (2007–2013): První hodnocení“ z května 2007,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. července 2006 nazvané „Politika soudržnosti a města: Přínos měst a aglomerací k růstu a zaměstnanosti v rámci regionů“ (KOM(2006)0385),
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (1),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. července 2005 nazvané „Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013“ (KOM(2005)0299),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. června 2002 nazvané „Programování strukturálních fondů na období 2000–2006: Úvodní hodnocení iniciativy Urban“ (KOM(2002)0308),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. května 1997 nazvané „Městská otázka: směrem k evropské debatě“ (KOM(1997)0197),
s ohledem na výsledky programu Evropské pozorovací sítě pro územní plánování (ESPON) na rok 2006 a přijatý program ESPON 2013,
s ohledem na výsledky pilotních městských projektů (1989–1999), iniciativu Společenství URBAN I (1994–1999) a URBAN II (2000–2006),
s ohledem na informace z databáze projektu Urban Audit, která poskytuje statistické údaje s 330 ukazateli o 358 evropských městech,
s ohledem na své usnesení ze dne 21. února 2008 o monitorování Územní agendy a Lipské charty – evropský akční program územního rozvoje a územní soudržnosti (2),
s ohledem na své usnesení ze dne 10. května 2007 o bydlení a regionální politice (3),
s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2005 o městské dimenzi v souvislosti s rozšířením (4),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A6-0031/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že panuje obecně přijímaný názor, že i když otázky měst spadají do působnosti vnitrostátních, regionálních a místních orgánů, hrají městské oblasti klíčovou úlohu v účinném provádění Lisabonské a Göteborské strategie, a zaujímají proto rozhodující místo v politice soudržnosti, za niž mají odpovědnost orgány EU, |
B. |
vzhledem k tomu, že k cílům EU stanoveným v Lipské chartě patří zajistit integrovaný přístup k provádění politiky rozvoje měst, aby se tak vytvořily vysoce kvalitní městské prostory, modernizovat dopravní, energetické a informační sítě a sítě veřejných služeb a podpořit celoživotní učení, vzdělávání a inovace, a to především v zanedbaných vnitřních městech a oblastech, |
C. |
vzhledem k tomu, že jak proces vypracování flexibilního, adaptabilního a dynamického „kontrolního seznamu“ pro provádění Lipské charty – což je základní podmínkou pro zajištění rozmanitých potřeb různých evropských měst – , který byl již zahájen za francouzského předsednictví, tak také další vypracování plánů integrovaného městského rozvoje v každém členském státě mohou představovat další užitečné zdroje informací pro osvětlení různých situacích a východisko pro následnou realizaci iniciativ vedených přesnými záměry, |
D. |
vzhledem k tomu, že je nutné rozlišovat mezi městy a městskými oblastmi, |
E. |
vzhledem k tomu, že ačkoliv 80 % z 492 milionů obyvatel EU žije ve městech a pro Evropskou unii je charakteristický polycentrický rozvoj, přesto existují mezi jednotlivými členskými státy výrazné rozdíly, pokud jde o rozložení obyvatelstva v městských, příměstských a venkovských oblastech, a vyskytují se problémy související s poměrně malým zastoupením zájmů a potřeb městské populace v operačních programech strukturálních fondů, |
F. |
vzhledem k tomu, že v městských oblastech se vytváří 70 až 80 % HDP EU a města jsou považována za střediska inovací a hnací sílu regionálního a národního rozvoje a rozvoje EU, |
G. |
vzhledem k tomu, že se však ve městech také spotřebovává více než 75 % světové energie a v důsledku výroby energie, dopravy, průmyslu a vytápění se v nich produkuje 80 % skleníkových plynů, |
H. |
vzhledem k tomu, že tendence k urbanizaci se zvyšuje vnitřní migrací směrem do hlavních a jiných velkých měst a že nárůst obyvatelstva, který z ní plyne, představuje nesmírnou zátěž pro rozšiřující se města, jež musí zvládat zvýšené nároky, pokud jde o zpracovávání odpadů, vytváření podmínek pro bydlení, vzdělávání a zaměstnanost, a vzhledem k tomu, že tato narůstající tendence k urbanizaci způsobuje značné problémy ve venkovských oblastech, jež musí řešit úbytek lidského kapitálu, pracovní síly, spotřebitelů a studentů, |
I. |
vzhledem k tomu, že nedávné bezprecedentní rozšíření EU mělo za následek neobyčejný nárůst rozdílů mezi regiony a výrazné zvýšení počtu měst, které trpí úpadkem, |
J. |
vzhledem k tomu, že přes různé politické, institucionální a ústavní systémy v členských státech stojí před městskými oblastmi EU společné výzvy a příležitosti k jejich řešení, z čehož vyplývá, že mají-li být evropská města schopna obstát v celosvětové konkurenci, je zapotřebí podrobných statistických údajů na jedné straně a vzájemné spolupráce a výměny osvědčených postupů na straně druhé, |
K. |
vzhledem k tomu, že v rámci územního rozvoje EU se musí řešit otázky spojené s hospodářskou restrukturalizací, velkými výkyvy na pracovním trhu, nedostupností a přetížeností veřejné dopravy, omezeným využitelným územím, které se zmenšuje v důsledku živelného růstu měst, klesajícím počtem obyvatel, stárnutím populace, vylidňováním venkovských oblastí a malých měst ve prospěch velkých městských aglomerací, sociálním vyloučením, vysokou a stále rostoucí kriminalitou, tvorbou ghett v některých městských čtvrtích, nízkým příjmem domácností, zhoršováním kvality života v chudinských oblastech, nedostatečným počtem parků a rekreačních oblastí, znečištěním životního prostředí, řízením vodního a odpadového hospodářství a kontrolou nakládání s rezidui a potřebou zabezpečit dodávky energií a zajistit jejich účinné využití, |
L. |
vzhledem k tomu, že správa využívající moderní elektronické technologie a především elektronická správa (e-governance) v koordinaci se všemi zainteresovanými stranami by mohla stávající problémy do značné míry zmírnit a vést k tomu, že bude rozvoj měst řešen uceleně se zapojením a zohledněním předměstských oblastí sousedících s venkovskými regiony a v souladu s moderními přístupy k územnímu plánování měst, jako je inteligentní růst, nové územní plánování a inteligentní urbanismus, |
M. |
vzhledem k tomu, že činnosti zaměřené na rozvoj měst jsou obzvlášť příznivé pro účast malých a středních podniků, a to zejména v oblasti služeb, a že politika soudržnosti se začala stále více orientovat na podporu konkurenceschopnosti měst, |
N. |
vzhledem k tomu, že malé a střední podniky, zejména malé podniky a mikropodniky, řemeslníci a živnostníci zásadní měrou přispívají k zachování aktivity v městských centrech a sociální rovnováhy v městských čtvrtích, a vzhledem k tomu, že městské politiky v oblasti dopravy, podnikání, transakce s nemovitostmi a zvyšující se ceny bydlení, nebo naopak absence vyvážená politiky v těchto oblastech, často vedly k zániku hospodářských činností a ke snižování počtu činností spojených s poskytováním osobních služeb, |
O. |
vzhledem k tomu, že je třeba nadále posilovat partnerství městských a venkovských oblastí, neboť městské oblasti mají důležitou úlohu v harmonickém a integrovaném rozvoji svých předměstí v zájmu územní soudržnosti a vyváženého regionálního rozvoje, |
1. |
zdůrazňuje význam udržitelného městského rozvoje a příspěvek městských oblastí k regionálnímu rozvoji a vyzývá Komisi, aby pravidelně hodnotila, měřila a srovnávala dopad politik EU na hospodářskou a sociální situaci – zejména pokud jde o otázky vzdělávání a kultury – a na situaci v oblasti zdravotnictví, dopravy, životního prostředí a bezpečnosti v městských oblastech, a aby na toto téma vedla pravidelné diskuse; |
2. |
vyjadřuje politování nad skutečností, že členským státům je doporučováno, nikoli uloženo jako povinnost, aby prosazovaly udržitelný rozvoj měst jako strategickou prioritu; obává se proto, že některé členské státy při provádění politiky soudržnosti městskou dimenzi řádně nezohledňují, a vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s regionálními a místními orgány analyzovaly a hodnotily dopad zohledňování iniciativy URBAN a pravidelně sledovaly a posuzovaly účinky využití finančních prostředků EU v městských oblastech; |
3. |
upozorňuje na kladné zkušenosti iniciativy Společenství URBAN, pokud jde o partnerství, integrovaný přístup a zásadu uplatňování postupu zdola nahoru, neboť významně přispěly k účinnosti a přiměřenosti podpořených projektů; žádá, aby se přihlédlo k těmto dosaženým výsledkům pokud jde o městskou dimenzi podpory ze strukturálních fondů, a aby byly obdobné mechanismy zavedeny i pro financování udržitelného městského rozvoje z dostupných běžných zdrojů, a z těchto výsledků tak mohl mít prospěch větší počet měst; |
4. |
je toho názoru, že by nebylo vhodné a ani snadné přijímat společnou definici výrazu „městské oblasti“ a obecněji termínu „městský“, neboť je obtížné zastřešit jedním pojmem různorodost situací v členských státech a regionech, a proto se domnívá, že závazná definice a označení městských oblastí by mělo být v souladu se zásadou subsidiarity ponecháno členským státům na základě společných evropských ukazatelů; |
5. |
vyzývá členské státy, aby přijaly všechna nezbytná opatření, jimiž by podpořily svá hlavní a ostatní velká města v úsilí, které vyvíjejí v oblasti odpadového hospodářství, bydlení, zaměstnanosti a vzdělávání s cílem čelit výzvám plynoucím z urbanizace a s ní souvisejícího zvyšování počtu obyvatel; v obecnější rovině se domnívá, že kolísání demografických parametrů způsobuje nejen v městských, ale i ve venkovských oblastech problémy související s pracovním trhem a dále pak s oblastí vzdělávání a rekvalifikace bývalých pracovníků, kteří přišli o práci, ale také s vylidňováním venkovských oblastí; |
6. |
domnívá se, že z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že různé ústavní systémy členských států nejsou již ze své podstaty slučitelné s harmonizovaným přístupem, a to nehledě na účinnost různých úrovní řízení a správy, by bylo užitečné, aby členské státy jednotlivě prostřednictvím veřejných konzultací definovaly vlastní pojetí městské dimenze za účelem posílení vnitřní harmonizace a zvýšení interakce s Komisí; |
7. |
zdůrazňuje, že členské státy mají možnost pověřit města správou evropských strukturálních fondů určených na provádění opatření, jejichž cílem je dosažení udržitelného městského rozvoje; domnívá se, že přenesení působnosti představuje dvojí přínos: jednak by bylo mnohem účinnější pro regionální a evropský růst, kdyby města převzala odpovědnost za celý proces, plánováním počínaje a provedením přijatých opatření konče, a přitom se zaměřila na ryze místní problémy, a jednak by to představovalo významný nástroj pro zlepšení správní kapacity řízení na místní úrovni; vyjadřuje však politování nad skutečností, že se možnosti přenesení působnosti doposud plně nevyužívá, například prostřednictvím globálních grantů městským orgánům v rámci operačních programů financovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), a je přesvědčen, že by měla být v souvislosti s přístupem víceúrovňové správy upravena a podpořena pro příští programové období také úloha městských oblastí jako prostředníků, a domnívá se, že v regionální politice by měly být městská dimenze a přenášení působnosti povinné; nicméně je třeba zabránit tomu, aby přenášení působnosti vedlo k roztříštěnosti regionální politiky, a proto je nutné podmínky přenášení působnosti stanovovat obezřetně; |
8. |
zdůrazňuje význam integrovaného přístupu k územnímu plánování měst; navrhuje, aby se veškerá veřejná podpora určená na rozvoj měst opírala o integrované plány rozvoje měst; požaduje, aby se integrovaný přístup stal co nejdříve, ale ne později než v příštím programovém období závazným kritériem pro přidělování prostředků ze strukturálních fondů a jejich vynakládání, ale také pro získání půjček od Evropské investiční banky; vyzývá Komisi, aby vypracovala zásady zahrnující doporučení a příklady osvědčených postupů týkající se integrovaných plánů rozvoje měst a aby podporovala také výměnu osvědčených postupů mezi národními, regionálními a místními orgány; |
9. |
naléhavě vyzývá členské státy, aby ve svých vnitrostátních strategických referenčních rámcích a operačních programech upřednostňovaly financování projektů, které uskutečňují plány udržitelného městského řízení; |
10. |
doporučuje, aby plány udržitelného městského řízení zahrnovaly alespoň některé z následujících prvků: plán pro nakládání s odpady, hlukové mapy a akční plány, místní programy týkající se znečištění ovzduší a životního prostředí, nástin očekávaného demografického růstu, požadavky týkající se nových oblastí pro výstavbu, revitalizaci zanedbávaných ploch a opuštěných budov, obnovu zpustlých čtvrtí a bývalých průmyslových zón, dostupnost a přístupnost veřejných služeb, strukturu města a podíl zelených ploch, vybavení pro osoby s postižením, rozvíjení kulturního, historického a přírodního dědictví, předběžný výpočet potřebného množství vody a energie a jejich účinné využití, dostupnost veřejné dopravy, účinné řízení dopravy, integraci ohrožených skupin (přistěhovalců, menšin, nedostatečně kvalifikovaných osob, postižených osob, žen atd.), dostupnost důstojného bydlení za přijatelné ceny a plány na boj proti kriminalitě; |
11. |
domnívá se, že vypracování integrovaných plánů rozvoje měst bude účelné, pouze pokud budou k dispozici dostatečné zdroje pro udržitelný rozvoj měst, a proto doporučuje, aby se dostupné zdroje soustředily na konkrétní akce; navrhuje minimální částku výdajů ze strukturálních fondů, jejíž výše v přepočtu na obyvatele městské oblasti v jednom programovém období musí být stanovena tak, aby vyčlenění této částky nepředstavovalo nereálnou zátěž pro regiony; |
12. |
zdůrazňuje, že je třeba co nejdříve zvýšit administrativní kapacitu vertikálního i horizontálního řízení a správy měst, a upozorňuje členské státy na neodkladnou potřebu zaujmout integrovaný přístup při zavádění politiky rozvoje měst (která se týká otázek, jež mají přímou souvislost s každodenním životem občanů, jako je doprava, veřejné služby, kvalita života, zaměstnanost a místní hospodářské činnosti, bezpečnost atd.), přičemž se do tohoto úsilí musí na základě partnerského principu zapojit národní vlády společně s regionálními a místními orgány a všemi ostatními příslušnými zainteresovanými stranami veřejného i soukromého sektoru; |
13. |
uznává, že je pro městské orgány obtížné sladit oblast působnosti Evropského sociálního fondu (ESF), který využívají při zajišťování hospodářského a sociálního rozvoje, a oblast působnosti ERDF, jejž využívají při plánování investic do fyzické infrastruktury; je přesvědčen, že zásadu „jeden program, jeden fond“ je třeba přehodnotit a že by místní a regionální orgány měly lépe využívat součinnosti prostředků ERDF a ESF a více stavět na integrovaném financování; vyzývá Komisi, aby prověřila možnost sloučení těchto dvou fondů v dlouhodobém horizontu, pokud by tento krok mohl zajistit zjednodušení postupů; |
14. |
podporuje myšlenku, na níž se zakládají revolvingové fondy v rámci iniciativy JESSICA, a poukazuje na jejich potenciál, pokud jde o hospodářský růst v městských oblastech, a je rovněž přesvědčen, že v příštím programovém období by regionální politika měla využít možností spojených s větším využíváním mechanismů finančního inženýrství, jako jsou revolvingové fondy, které nabízejí výhodné půjčky, a nespoléhat se pouze na granty, jak je tomu nyní; |
15. |
je si vědom možností, jaké pro rozvoj měst představuje soukromý sektor, a je přesvědčen, že je třeba systematicky plánovat a podporovat využití partnerství veřejného a soukromého sektoru k zavádění inovačních finančních systémů a projektů, jejichž cílem bude řešit závažné hospodářské a sociální problémy městských oblastí, zejména k budování infrastruktury a k řešení otázky bydlení; zdůrazňuje, že k tomu je zapotřebí srozumitelný a transparentní kodex správy, zejména pokud jde o činnost vykonávanou veřejnými orgány, které musí podle zásady subsidiarity přijímat strategická rozhodnutí, na jejichž základě se volí metody poskytování služeb, stanovují specifikace a také zajišťuje určitá míra kontroly; |
16. |
klade důraz na prováděcí a administrativní aspekty městské dimenze a vyzývá k dalšímu zjednodušování prováděcích pravidel v oblasti politiky soudržnosti a k celkovému snížení nadměrné administrativní zátěže spojené se správou a kontrolou fondů a jednotlivých projektů; |
17. |
poznamenává, že kromě politiky soudržnosti existují i jiné politiky Společenství, které také poskytují finanční podporu městským oblastem, a vyzývá tedy Komisi, aby rozvíjela a navrhovala větší koordinaci příslušných politik, která by spojila všechny zdroje EU určené pro městské oblasti, a v praxi se tak zajistilo uplatňování integrovaného přístupu, zatímco se vždy zohlednila politika soudržnosti; |
18. |
domnívá se, že správní struktury uplatňované v členských státech nejsou dosud přizpůsobeny podpoře horizontální spolupráce, a důrazně vyzývá Komisi, aby prosazovala strukturu založenou na řízení napříč odvětvími; |
19. |
vyzývá k účinnějšímu využívání stávajících finančních, lidských a organizačních zdrojů, aby bylo možné budovat a posilovat sítě, jež v oblasti udržitelného rozvoje měst vytvořila města, protože tyto sítě sehrávají v územní spolupráci významnou úlohu; v této souvislosti poukazuje na potřebnost infrastruktury, která napomůže zachovat určité rysy (např. historické), podpoří modernizaci (např. inovační střediska), hospodářský růst (např. malé a střední podniky) a sezónní činnosti, a vyzývá Komisi, aby posílila postavení městských oblastí v iniciativě Regiony pro hospodářskou změnu; |
20. |
poznamenává, že řádné uplatňování politiky regionálního rozvoje a strategie udržitelného územního rozvoje vyžaduje vyváženost opatření, jež jsou zaměřena na městské, příměstské a venkovské oblasti, a jež tedy ovlivňují budování skutečné regionální soudržnosti, a zdůrazňuje skutečnost, že politika rozvoje venkova má velký územní dopad a že politiky rozvoje měst a venkova nejsou dostatečně propojeny; zdůrazňuje nutnost skutečné součinnosti těchto dvou politik, která by vyústila ve skutečný rozvojový potenciál a zvýšení atraktivity a konkurenceschopnosti oblastí; vyzývá členské státy a regiony, aby využily nástroje partnerství mezi městem a venkovem s cílem dosáhnout vyváženého územního rozvoje, o který usilují; |
21. |
vyzývá Komisi, aby dále vyvíjela a pravidelně aktualizovala projekt Urban Audit a současně všem členským státům poskytovala informace o situaci v otázce dělení na městské a venkovské oblasti, aby měly přesný obrázek o situaci a zjistily, co konkrétně si vyžaduje vyvážený rozvoj měst a venkova; |
22. |
doporučuje, aby Komise a členské státy zřídily evropskou skupinu na vysoké úrovni pro městský rozvoj a aby v politice městského rozvoje na úrovni EU uplatňovaly otevřenou metodu koordinace; |
23. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11.
(2) Přijaté texty, P6_TA(2008)0069.
(3) Úř. věst. C 76 E, 27.3.2008, s. 124.
(4) Úř. věst. C 233 E, 28.9.2006, s. 127.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/79 |
Úterý 24. března 2009
Provádění nařízení o strukturálních fondech na období 2007–2013
P6_TA(2009)0165
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 k provádění nařízení o strukturálních fondech v období 2007–2013: výsledky jednání ohledně vnitrostátních strategií a operačních programů politiky soudržnosti (2008/2183(INI))
2010/C 117 E/13
Evropský parlament,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 2 a čl. 3 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. května 2008 o výsledcích jednání ohledně strategií a programů politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 (KOM(2008)0301),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (1) (obecné nařízení o EFRR, ESF a Fondu soudržnosti),
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/702/ES ze dne 6. října 2006 o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (2) (strategické obecné zásady pro soudržnost),
s ohledem na výsledky jednání ohledně strategií a programů politiky soudržnosti na období 2007–2013 – přehled základních informací podle členských států,
s ohledem na čtvrtou zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti (KOM(2007)0273) (čtvrtá zpráva o soudržnosti),
s ohledem na návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (KOM(2008)0803),
s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení (KOM(2008)0838),
s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1081/2006 o Evropském sociálním fondu s cílem rozšířit druhy nákladů způsobilých pro příspěvek z ESF (KOM(2008)0813),
s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2008 o řízení a partnerství na vnitrostátní a regionální úrovni a o základně pro projekty v oblasti regionální politiky (3),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0108/2009),
A. |
vzhledem k výše uvedenému sdělení, které Komise vydala na základě výsledků jednání se členskými státy o národních strategických referenčních rámcích a operačních programech, |
B. |
vzhledem k tomu, že článek 158 Smlouvy stanoví, že se Společenství za účelem posilování hospodářské a sociální soudržnosti zaměří na snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a na snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů nebo ostrovů, včetně venkovských oblastí, |
C. |
vzhledem k tomu, že v důsledku dvou posledních rozšíření Evropské unie došlo ve Společenství k podstatnému prohloubení rozdílů mezi regiony, které je třeba v zájmu podpory harmonického, vyváženého a udržitelného rozvoje patřičným způsobem řešit, |
D. |
vzhledem k tomu, že poslední zprávy o soudržnosti poukazují na tendenci k prohlubování územních rozdílů mezi jednotlivými regiony EU i rozdílů na subregionální úrovni, které jsou provázeny jevy, jako je prostorová segregace, a které vedly ke vzniku určitého typu ghett, a na neustálé zhoršování situace v některých odlehlých a převážně zemědělských oblastech, |
E. |
vzhledem k tomu, že v říjnu 2006 přijala Rada výše zmíněné strategické obecné zásady pro soudržnost sloužící jako orientační rámec, na jehož základě měly členské státy připravit národní strategické referenční rámce a operační programy na období 2007–2013, |
F. |
vzhledem k tomu, že v těchto strategických obecných zásadách pro soudržnost byly stanoveny tři priority, jež spočívají ve zvýšení atraktivity Evropy a jejích regionů z hlediska investic a pracovních příležitostí, zlepšení znalostí a inovací v zájmu růstu a vytvoření většího počtu pracovních míst a zlepšení jejich kvality, |
G. |
vzhledem k tomu, že přenesení těchto priorit do operačních programů by mělo regionům umožnit čelit úkolům spojeným s globalizací, strukturálními a demografickými změnami a změnou klimatu a posílit udržitelný rozvoj, |
H. |
vzhledem k tomu, že mezi způsoby, jimiž členské státy uplatnily výše uvedené priority ve svých operačních programech, existují výrazné rozdíly, které souvisejí se zařazením konkrétního regionu pod určitý cíl v oblasti regionálního rozvoje, a to pod cíl „Konvergence“ nebo „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“, |
I. |
vzhledem k tomu, že na základě obecného nařízení o EFRR, ESF a Fondu soudržnosti měly členské státy Unie, které se staly jejími členy před 1. květnem 2004, povinnost vyčlenit na priority týkající se Lisabonské strategie 60 % celkových výdajů v rámci cíle „Konvergence“ a 75 % v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“, a vzhledem k tomu, že členským státům, které k Unii přistoupily dne 1. května 2004 nebo po tomto datu, bylo doporučeno, aby postupovaly stejně, |
J. |
vzhledem k tomu, že k úspěšnému provádění politiky soudržnosti je nezbytná udržitelnost, předcházení všem formám diskriminace, řádná správa věcí veřejných a uplatnění zásady partnerství, ale také dostatečné institucionální a správní kapacity, |
K. |
vzhledem k tomu, že politika soudržnosti musí být natolik důrazná a flexibilní, aby se mohla významně podílet na úsilí, jež Unie vynakládá v boji s důsledky stávající globální hospodářské krize, |
1. |
bere na vědomí skutečnost, že všechny členské státy vynaložily úsilí, aby do svých operačních programů začlenily tři priority stanovené ve strategických obecných zásadách pro soudržnost, jež odpovídají cílům lisabonské agendy; |
2. |
konstatuje, že v mnoha členských státech se program pro nové období rozbíhá relativně pomalu, čímž může být ohroženo efektivní využívání financí; pevně však věří, že závazky, jež byly učiněny během procesu vyjednávání o operačních programech a jejich schvalování, budou v zájmu regionů a Unie jako celku dodrženy; |
Snižování rozdílů mezi regiony
3. |
bere na vědomí rozhodnutí členských států zabývat se specifickými teritoriálními potřebami vyplývajícími z jejich zeměpisné polohy a stupně hospodářského a institucionálního rozvoje, a to vypracováním strategií ke snížení rozdílů v rámci jednoho regionu nebo rozdílů mezi jednotlivými regiony; v této souvislosti připomíná, že členské státy navrhly opatření zaměřená na konkrétní úkoly rozvoje, s nimiž se vyrovnávají regiony se specifickými zeměpisnými faktory, jako jsou regiony horské, ostrovní a nejvzdálenější regiony, vzdálená příhraniční města, regiony zasažené vylidňováním a příhraniční regiony; znovu poukazuje na skutečnost, že zdravý rozvoj v oblasti hospodářství a životního prostředí a snížení regionálních rozdílů jsou i nadále hlavními cíli regionální politiky EU; |
4. |
lituje, že zásady udržitelnosti, rovných příležitostí pro ženy a muže, nediskriminace a partnerství jsou v mnoha národních strategických referenčních rámcích a operačních programech uplatňovány a dokumentovány jen nedostatečně; kritizuje, že Komise přesto operační programy s takovými nedostatky schválila a netrvala na tom, aby v nich členské státy nebo regiony provedly zlepšení; |
5. |
klade důraz na minulé zkušenosti, které dokládají, že konvergence mezi zeměmi může zastřít nárůst rozdílů mezi regiony a uvnitř regionů; dále konstatuje, že zmíněné rozdíly na regionální a místní úrovni se projevují v řadě oblastí, jako je zaměstnanost, produktivita, příjmy, úroveň vzdělání a kapacita pro inovace; podtrhuje, že pro překonání těchto problémů je důležitý územní rozměr soudržnosti; |
Politika soudržnosti plnící cíle lisabonské agendy
6. |
oceňuje, že vnitrostátní orgány se usilovně snaží zajistit, aby na dosažení cílů lisabonské agendy bylo v regionech spadajících pod cíl „Konvergence“ v průměru přidělováno 65 % dostupných prostředků a v regionech spadajících pod cíl „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ 82 % dostupných prostředků, což je ve skutečnosti více, než bylo původně požadováno; |
7. |
je přesvědčen, že v této oblasti je třeba vynaložit mnohem více finančních prostředků; domnívá se, že s ohledem na přezkum využívání strukturálních fondů v polovině období musí být k dosažení těchto cílů k dispozici účinnější pokyny EU a je nutno vyčlenit více finančních zdrojů, přičemž zejména by mělo být požadováno, aby alespoň 5 % prostředků ze strukturálních fondů bylo použito na zvýšení energetické účinnosti stávajících budov; v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby navázala na závěry zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ve dnech 9.–10. října 2008 o energetické účinnosti; zdůrazňuje, že energie z obnovitelných zdrojů mají pro regiony EU klíčový význam a představují potenciál rozvoje, a to jak z hlediska vytvoření pracovních příležitostí, tak z hlediska podpory udržitelného místního rozvoje; |
8. |
vyjadřuje podporu regionům v jejich úsilí dosáhnout lisabonských cílů prostřednictvím úplné a účinné realizace jejich operačních programů; vyzývá rovněž Komisi, aby na tuto realizaci pozorně dohlížela a zajistila tak, že dané cíle budou uvedeny do praxe, a aby Parlament informovala o problémech, s nimiž se setkala; |
9. |
považuje finanční zdroje vyčleněné na transevropské energetické sítě za nedostatečné vzhledem k tomu, že hrají klíčovou úlohu při dokončování vnitřního trhu s energií; |
10. |
připomíná důležitou roli, kterou v ekonomické, sociální a územní soudržnosti hrají malé podniky a mikropodniky, a zejména podniky řemeslné výroby, neboť významně přispívají k růstu a k zaměstnanosti; z toho důvodu požaduje uplatňování aktivní politiky, která podpoří všemožnou inovaci těchto podniků, a naléhavě vyzývá Komisi, aby vytvářela příležitosti pro vzájemnou spolupráci mezi podniky, veřejným sektorem, školami a univerzitami za účelem vytvoření regionálních center inovace v souladu s Lisabonskou strategií; |
Reakce na globalizaci a strukturální změny
11. |
oceňuje skutečnost, že všechny členské státy věnovaly značnou část svých celkových finančních přídělů na investice v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, na rozvoj znalostní ekonomiky založené na službách, na podporu podnikání a služeb v oblasti podpory podnikání, ale také na poskytování pomoci společnostem a pracovníkům přizpůsobujícím se novým podmínkám; konstatuje, že ve většině regionů Unie, které spadají pod cíl „Konvergence“, je i nadále velmi problematické zajistit přístupnost, neboť se potýkají s nedostatkem dopravní infrastruktury; |
12. |
je přesvědčen, že průmyslová politika musí být podporována prostřednictvím strukturálních fondů tak, aby se zvýšila konkurenceschopnost členských států a Unie; podporuje tudíž prioritní roli politiky soudržnosti při uvolňování podnikatelského potenciálu, a to zejména v případě malých a středních podniků; |
Demografické změny a otevřenější pracovní trhy
13. |
blahopřeje členským státům k tomu, že se snažily upřednostnit investice zaměřené na zvyšování pracovního zapojení, zajistit rovné příležitosti, a tedy že podpořily opatření financovaná z ESF a programu PROGRESS (2007–2013), jejichž cílem je pomáhat v boji proti diskriminaci a ve zlepšování postavení žen na trhu práce; v programech členských států financovaných z ESF oceňuje opatření, jejichž záměrem je zvyšování dovedností, boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje význam a nezbytnost pokračování aktivit na podporu zaměstnanosti navzdory prohlubující se hospodářské krizi, přičemž v každém stadiu uplatňování a hodnocení politiky soudržnosti je nutné mimořádnou pozornost věnovat zvláštním potřebám osob s postižením a starších osob; |
14. |
vyjadřuje podporu „zásadě partnerství“, kterou Komise uplatnila v politice soudržnosti, a vyzývá Komisi, aby do jednání o této politice a jejího provádění zapojila místní a celostátní organizace žen; |
Reakce na problémy spojené s udržitelným rozvojem, změnou klimatu a energetikou
15. |
domnívá se, že do všech operačních programů by měla být začleněna opatření zaměřená na ochranu životního prostředí, boj proti změně klimatu a podporu energetické účinnosti, a oceňuje skutečnost, že se členské státy zavázaly tyto otázky řešit vyčleněním přibližně jedné třetiny celkových rozpočtových prostředků určených na politiku soudržnosti; domnívá se však, že prostředky přidělené konkrétně na boj proti změně klimatu a podporu energetické účinnosti nejsou k pokrytí skutečných potřeb dostatečné; |
16. |
domnívá se, že rozvoj pólů konkurenceschopnosti v rámci strukturálních fondů má zásadní význam, protože představují značný potenciál pro vytváření dobře placených pracovních míst a vedou k vyššímu růstu, je však důležitý i pro snížení tlaku velkých aglomerací; v tomto ohledu vítá pokračování programu URBAN a domnívá se, že je třeba oživit městské oblasti a modernizovat stárnoucí městské infrastruktury; |
17. |
zdůrazňuje, že předpisy týkající se strukturálních fondů stanoví, že členské státy a Komise zajistí podporu rovnosti žen a mužů a začlenění genderového hlediska během jednotlivých fází čerpání pomoci z fondů; |
18. |
vyzývá členské státy, aby občanům, místním orgánům, nevládním organizacím a organizacím žen poskytly úplné informace o možnostech financování v rámci programového období 2007–2013, zejména pokud jde o informace o konkrétních programech, o způsobilosti ke spolufinancování ze strukturálních fondů, pravidlech pro spolufinancování, pravidlech, jimiž se řídí hrazení nákladů, a také o tom, kde lze najít výzvy k předkládání návrhů; |
19. |
vyzývá členské státy, aby předešly situaci, kdy by nadměrné administrativní překážky odrazovaly nevládní organizace od podání žádosti o projektové financování, a to zejména ty, které se věnují podpoře žen, jež se ocitly v situacích, které je ekonomicky znevýhodňují, žen z řad přistěhovalců, žen patřících k etnickým menšinám, zdravotně postižených žen, žen vyživujících závislé osoby a žen, které se staly oběťmi násilí nebo mučení; |
20. |
konstatuje, že mezi způsoby, jakým vyčlenily prostředky na oblast životního prostředí státy EU-15 a státy EU-12, existují podstatné rozdíly, a domnívá se, že by nové členské státy měly věnovat mnohem více prostředků na dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a biologické rozmanitosti, jak jsou stanoveny v acquis Společenství; |
21. |
zdůrazňuje význam slučování kapacit pro spolupráci a účinné čerpání z dostupných fondů za použití všech dostupných prostředků včetně výměn osvědčených postupů, informačních kampaní, společných akcí, výměn nových technologií a rozvoje partnerství, neboť to přispěje k účinnému provádění probíhajících programů spolupráce a zejména to zvýší schopnost nových členských států z těchto fondů čerpat; |
22. |
domnívá se, že v době hospodářské krize by členské státy měly těžit z myšlenky dosažení součinnosti mezi ochranou životního prostředí a tvorbou pracovních míst, jak je stanoveno ve strategických obecných zásadách pro soudržnost, a přidělit více prostředků na projekty, které podporují ekologické hospodářství, ekologická pracovní místa a ekologické inovace; |
Upevnění víceúrovňové správy a partnerství
23. |
domnívá se, že víceúrovňová správa a zásada partnerství jsou klíčovými prvky legitimity operačních programů, jejich transparentnosti a účinnosti ve fázi plánování a zejména během jejich uskutečňování; vítá proto úsilí všech členských států, jež bylo v souladu s konkrétními institucionálními rámci a tradicemi jednotlivých států vynaloženo k posílení zásady partnerství v jejich programech na stávající období v souladu s článkem 11 obecného nařízení o EFRR, ESF a Fondu soudržnosti; doporučuje zejména novým členským státům, které nemají mnoho zkušeností s budováním účinných partnerství, aby zásadu partnerství a transparentnosti při uskutečňování operačních programů neustále posilovaly; |
24. |
vyzývá členské státy, aby se vyvarovaly nepřiměřených prodlev při hrazení nákladů za dokončené projekty, a upozorňuje na to, že platební neschopnost způsobená takovým postupem často příjemcům, jimiž jsou hlavně místní orgány a neziskové organizace, brání vykonávat další činnost, jež je vlastní oblasti, jíž se věnují; |
25. |
připomíná, že zpoždění při provádění strukturální politiky jsou mimo jiné způsobena značnou nepružností postupů, a proto je třeba tyto postupy zefektivnit a jasně rozdělit odpovědnosti mezi EU, členské státy a regionální a místní orgány; |
26. |
vybízí členské státy, aby s regionálními a místními orgány úzce spolupracovaly již v průběhu fáze plánování národního strategického referenčního rámce, aby zajistily optimální provádění vnitrostátních strategií a zcela naplňovaly ideály víceúrovňového řízení; |
27. |
zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat spolupráci mezi soukromým a veřejným sektorem formou veřejně-soukromých partnerství, aby bylo možné realizovat množství klíčových projektů, které zvýší efektivitu investic; |
28. |
konstatuje, že je zapotřebí hodnocení koordinace a komplementarity programů strukturálních fondů a programů pro rozvoj venkovských oblastí; poukazuje na to, že zkušenosti z praxe svědčí o tom, že součinností mezi oběma programy se dostatečně nevyužívá; |
Budování institucionálních kapacit
29. |
oceňuje zvýšené povědomí o významu, jaký má pro účinné uplatňování veřejných politik a spravování fondů EU posilování institucionálních a správních kapacit; vyzývá k tomu, aby ve všech regionech spadajících pod cíl „Konvergence“ bylo vynaloženo značné úsilí na posílení institucionálních kapacit a na zvýšení profesionality veřejných orgánů; |
30. |
zdůrazňuje potřebu zaměřit se také na politiku soudržnosti ve venkovských oblastech vzhledem k tomu, že územní soudržnost může být dosažena pouze rozvojem rovnováhy mezi městem a venkovem; |
Uplatňování zkušeností z úspěšných politik, zlepšování vědomostí a šíření osvědčených postupů
31. |
oceňuje zejména skutečnost, že nové členské státy do svých operačních programů na období 2007–2013 začlenily výsledky iniciativ Společenství URBAN a EQUAL; schvaluje úsilí členských států o uplatňování integrovaných plánů pro udržitelný městský rozvoj, neboť ve městech sídlí průmyslová odvětví, na nichž závisí hospodářský růst a tvorba pracovních míst; dále se domnívá, že je třeba plně využít potenciálu programů evropské územní spolupráce, a taktéž nástrojů Jessica, Jaspers, Jeremie a Jasmine, aby se urychlil rozvoj a dosáhlo se vyššího růstu; |
32. |
vyzývá členské státy, aby u všech projektů v rámci strukturálních fondů vzaly v úvahu dopad na ženy a genderový rozměr; |
Závěry
33. |
domnívá se, že pokud jde o způsob, jakým se členské státy při přípravě svých národních strategických referenčních rámců a operačních programů rozhodly uplatnit rámec obsažený ve strategických obecných zásadách pro soudržnost, nelze vyvodit žádné hodnotící závěry; oceňuje, že všechny členské státy vynaložily ve všech fázích značné úsilí na to, aby v rámci svých specifických potřeb a omezení splnily priority politiky soudržnosti; |
34. |
domnívá se, že transparentnost při přidělování finančních prostředků a zjednodušení administrativy, jež by možným příjemcům finančních prostředků ze strukturálních fondů usnadnila přístup k informacím, jsou klíčovým předpokladem pro dosažení všeobecných cílů politiky soudržnosti; |
35. |
vyzývá členské státy k posílení opatření, která zavádějí proto, aby při provádění politiky soudržnosti byl uplatňován plně funkční integrovaný přístup, čímž se zajistí, že budou řádně zohledněny veškeré aspekty jednotlivých operačních programů; |
36. |
podporuje Komisi v jejím úsilí zajistit, aby členské státy používaly účinné kontrolní systémy, a tudíž byly schopny provádět řádnou finanční správu výdajů Společenství; |
37. |
konstatuje, že stávající globální hospodářská krize navodila ve všech členských státech novou situaci, která si vyžádá přehodnocení a případné změny investičních priorit; vítá výše uvedené návrhy Komise, kterými se mění nařízení tak, aby odpovídala potřebám Unie za těchto výjimečných okolností, a znovu opakuje svoje stanovisko, že politika soudržnosti je pro hospodářskou obnovu na celém území Unie zásadní; odmítá proto jakékoli snahy o opětovné přesunutí této politiky na vnitrostátní úroveň; |
*
* *
38. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.
(2) Úř. věst. L 291, 21.10.2006, s. 11.
(3) Přijaté texty, P6_TA(2008)0492.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/85 |
Úterý 24. března 2009
Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti
P6_TA(2009)0166
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 obsahující doporučení Komisi o Evropské iniciativě pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti (2008/2122(INI))
2010/C 117 E/14
Evropský parlament,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 o evropské iniciativě pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti (KOM(2007)0708),
s ohledem na své usnesení ze dne 11. července 2007 o politice finančních služeb (2005–2010) – bílá kniha (1), a zejména na bod 35 tohoto usnesení,
s ohledem na doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici velmi malých, malých a středních podniků (2),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. července 2005 nazvané „Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství“ (KOM(2005)0330),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. července 2005 nazvané „Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007–2013“ (KOM(2005)0299),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2007 nazvané „Členské státy a regiony provádějí Lisabonskou strategii pro růst a zaměstnanost prostřednictvím politiky soudržnosti EU na období 2007–2013“ (KOM(2007)0798),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2007 nazvané „Návrh lisabonského programu Společenství 2008–2010“ (KOM(2007)0804),
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) (3),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „Zelenou malým a středním podnikům - Small Business Act pro Evropu“ (KOM(2008)0394),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (4) a na návrh Komise ze dne 1. října 2008 týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (KOM(2008)0602),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz a financování terorismu (5),
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (6),
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (7),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (8),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (9),
s ohledem na své prohlášení ze dne 8. května 2008 o mikroúvěrech (10),
s ohledem na čl. 192 odst. 2 Smlouvy o ES,
s ohledem na články 39 a 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0041/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že Komise definuje v současné době mikroúvěr jako úvěr v hodnotě maximálně 25 000 EUR a že podle doporučení 2003/361/ES je mikropodnikem každý podnik, který zaměstnává méně než 10 osob a jehož roční obrat nebo roční bilanční suma nepřesahuje 2 000 000 EUR; vzhledem k tomu, že tyto definice se zřejmě nehodí pro všechny vnitrostátní trhy a neumožňují jednoznačně rozlišit mezi mikroúvěry a mikropůjčkami pro mikropodniky, a mezi mikroúvěry pro osoby, které nemají přístup k bankovním úvěrům, a mikroúvěry pro mikropodniky, které jsou bankami běžně akceptovány, |
B. |
vzhledem k tomu, že jako hlavní překážka v podnikání se často uvádí ztížený přístup k vhodným formám financování a že v Evropské unii existuje významná potenciální poptávka po mikroúvěrech, která není v současné době uspokojena, |
C. |
vzhledem k tomu, že Komise se dále nezabývala požadavkem Parlamentu, který formuloval ve svém usnesení ze dne 11. července 2007, aby byl vypracován akční plán mikrofinancování, aby byla různá politická opatření vzájemně koordinována a aby byly co nejlépe využity osvědčené postupy v rámci Unie a ve třetích zemích, |
D. |
vzhledem k tomu, že Parlament schválil v roce 2008, již druhý rok po sobě, finanční prostředky na pilotní projekt „Podpora prostředí příznivějšího pro mikroúvěry v Evropě“, a vzhledem k tomu, že by bylo užitečné, kdyby tyto prostředky – přestože se o nich výše zmíněné sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 nezmiňuje – byly vyčleněny na vytvoření vlastních fondů sloužících jako startovní kapitál, |
E. |
vzhledem k tomu, že mikroúvěry se od obyčejných úvěrů, tedy i od úvěrů poskytovaných malým a středním podnikům, v několika ohledech liší a že podniky žádající o běžný úvěr se zpravidla obracejí na nejrůznější typy finančních institucí; vzhledem k tomu, že bychom neměli zapomínat na to, že hlavním cílem je začlenění všech občanů do formálního finančního systému, |
F. |
vzhledem k tomu, že mikroúvěr je spojen s vyššími provozními náklady, protože má malý rozsah, není (dostatečně) zajištěn a má vysoké náklady na zpracování, |
G. |
vzhledem k tomu, že se oblast poskytování mikroúvěrů vyznačuje zcela novými a subjektivními prvky, jako jsou požadavky na alternativní či nulové zajištění a netradiční posouzení úvěrové bonity, a že tyto úvěry jsou často poskytovány nikoli jen za účelem vytváření zisku, ale také v zájmu prohloubení soudržnosti prostřednictvím (opětovného) začlenění znevýhodněných osob do společnosti, |
H. |
vzhledem k tomu, že mikroúvěry mají ze své podstaty malý rozsah, avšak jejich účinek se zesiluje díky možnosti „recyklace“ (poskytnutí dalšího takového úvěru po jeho splacení) vzhledem k obecně krátké době splatnosti, aniž by se opomíjel cíl opětovného začlenění příjemců do tradičního bankovního systému, |
I. |
vzhledem k tomu, že poskytovat mikroúvěry nebo usnadňovat přístup k finančním prostředkům může celá škála subjektů, jako jsou například poskytovatelé neformálních finančních služeb (autorizované půjčky P2P), organizace vlastněné jejich členy (například úvěrová družstva), nevládní organizace, vzájemné družstevní záložny, finanční instituce pro rozvoj místních komunit, záruční banky a fondy a spořitelny a vzájemné a obchodní banky, a vzhledem k tomu, že spolupráce mezi těmito různými subjekty může být přínosná, |
J. |
vzhledem k tomu, že je nutné uznat, že poskytovatelé finančních služeb působící v Unii, například úvěrová družstva, která jako nebankovní finanční instituce využívají vklady svých členů k mikropůjčkám, mají jedinečnou strukturu, kvůli níž by neměli být a priori vyloučeni z příslušných programů mikroúvěrového financování, |
K. |
vzhledem k tomu, že v důsledku současné finanční krize a jejích dopadů na celou ekonomiku se projevily nevýhody složitých finančních produktů a ukázalo se, že se musíme zabývat způsoby zvyšování efektivity a mít k dispozici různé cesty pro poskytování finančních prostředků v situaci, kdy podniky mají v důsledku nedostatku likvidity omezený přístup ke kapitálu, zejména v hospodářsky a sociálně znevýhodněných regionech, a že je zároveň nutno vyzdvihnout význam institucí, které se ve své činnosti zaměřují na místní rozvoj a které mají pevné místní vazby a nabízejí bankovní služby všem hospodářským subjektům bez rozdílu, |
L. |
vzhledem k nutnosti podporovat podnikání, |
M. |
vzhledem k tomu, že je třeba usilovat o snížení regulační zátěže mikropodniků na úplné minimum a že se Komise žádá, aby činila odpovídající kroky, |
N. |
vzhledem k tomu, že stanovení horní hranice úrokových sazeb může odrazovat věřitele od poskytování mikroúvěrů, pokud by jim tato omezení znemožňovala pokrýt náklady spojené s poskytnutím úvěru, |
O. |
vzhledem k tomu, že podpora mikroúvěrů by měla v přehodnocené Lisabonské strategii zaujímat význačné postavení, |
P. |
vzhledem k tomu, že osoby, které si v rámci politiky soudržnosti EU přejí získat finanční prostředky na zřízení malých rodinných firem, mají v nemalém počtu případů potíže se zajištěním požadovaného spolufinancování, |
Q. |
vzhledem k tomu, že v centru evropské iniciativy týkající se mikroúvěrů by měly být znevýhodněné osoby, jako například (dlouhodobě) nezaměstnaní, osoby závislé na sociálních dávkách, přistěhovalci, etnické menšiny, například Romové, lidé zapojení do neformální ekonomiky nebo žijící ve znevýhodněných venkovských oblastech a konečně ženy, které chtějí založit mikropodnik, |
R. |
vzhledem k tomu, že i přes nutnost co největšího zapojení soukromého sektoru je nezbytné, aby se v oblasti poskytování mikroúvěrů angažoval i veřejný sektor, |
S. |
vzhledem k tomu, že existuje několik iniciativ EU, které obsahují prvky podpory mikroúvěrů, a že by bylo prospěšné, kdyby byl přístup systematičtější a cílenější díky kombinaci těchto iniciativ v jednotném systému, |
T. |
vzhledem k tomu, že je velmi důležité, aby zakladatelé mikropodniků měli přístup k podpoře podnikání (školení a zaučování či budování kapacit), a že subjekty, kterým je poskytován mikroúvěr, by měly povinně projít školením; vzhledem k tomu, že významnou součástí politiky všech institucí poskytujících mikroúvěr by mělo být vzdělávání zákazníků ve finanční oblasti a zvyšování odpovědnosti při vypůjčování peněz, |
U. |
vzhledem k tomu, že potenciální příjemci mikroúvěrů by měli mít k dispozici odpovídající právní poradenství v souvislosti například s uzavíráním smlouvy o úvěru, zakládáním podniků, vymáháním dluhů, nabýváním a využíváním práv duševního a průmyslového vlastnictví, zejména pokud daný mikropodnik zamýšlí nebo má potenciál vyvíjet podnikatelskou činnost v jiných členských státech, |
V. |
vzhledem k tomu, že by poskytování mikroúvěrů bylo snazší, pokud by byl zajištěn přístup k údajům o předchozích úvěrech případných zájemců o mikroúvěr, |
W. |
vzhledem k tomu, že je třeba podporovat hledání a výměnu osvědčených postupů v oblasti mikroúvěrů, například pokud jde o nové metody jejich poskytování a zajištění, o snižování rizika mikroúvěrů a o to, v jakém měřítku a v případě jakých skupin tyto metody v kontextu EU fungují, |
X. |
vzhledem k tomu, že aby bylo možné zabránit protiprávnímu jednání, je nutné se zabývat úlohou zprostředkovatelů a zvážit alternativní způsoby, jak zjišťovat jejich důvěryhodnost pro vypůjčovatele (například prostřednictvím svépomocných skupin), |
Y. |
vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit rámec EU pro nebankovní mikrofinanční instituce a že by Komise měla vyvinout mechanismus na podporu mikroúvěrů, který mezi těmito poskytovateli mikroúvěrů zůstane neutrální, |
Z. |
vzhledem k tomu, že lidé, kteří nemají stálé bydliště ani osobní dokumenty, by neměli být na základě právních předpisů proti praní špinavých peněz a financování terorismu zbaveni možnosti získat mikroúvěr, |
AA. |
vzhledem k tomu, že je potřeba upravit předpisy Společenství týkající se hospodářské soutěže s cílem omezit překážky poskytování mikroúvěrů, |
AB. |
vzhledem k tomu, že pravidla Společenství týkající se zadávání veřejných zakázek by měla pomáhat subjektům, kterým je poskytován mikroúvěr, |
1. |
žádá Komisi, aby na základě článku 44, čl. 47 odst. 2 nebo článku 95 Smlouvy o ES předložila Parlamentu legislativní návrh či návrhy týkající se záležitostí, o nichž pojednávají podrobná doporučení uvedená níže; |
2. |
potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů; |
3. |
domnívá se, že případné finanční dopady požadovaného návrhu nebo návrhů by měly být hrazeny z rozpočtových prostředků EU; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a k němu přiložená podrobná doporučení Komisi, Radě a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 392.
(2) Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
(3) Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.
(4) Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.
(5) Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.
(6) Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.
(7) Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35.
(8) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.
(9) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0199.
Úterý 24. března 2009
PŘÍLOHA
PŘÍLOHA K USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU
1. Doporučení 1: zvyšování povědomí o mikroúvěru
Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:
a) |
Komise by měla zajistit, aby byl koncept mikroúvěru začleněn do příslušných statistik a právních předpisů týkajících se finančních institucí. Statistiky týkající se mikroúvěru by měly přihlížet k HDP na osobu v členských státech a rozlišovat mezi osobami samostatně výdělečně činnými (OSVČ) či rodinnými podniky a podniky s jinými zaměstnanci, než jsou rodinní příslušníci, aby bylo možné zajistit pozitivní diskriminaci ve prospěch OSVČ a rodinných podniků. |
b) |
Komise by měla vyzvat členské státy, aby standardizovaly statistické vyhodnocení mikroúvěrů, včetně sběru a analýzy údajů rozdělených podle pohlaví, věku a etnického původu. |
c) |
Komise by měla vypracovat komunikační strategii s cílem propagovat práci formou OSVČ jako alternativu zaměstnaneckého poměru, a zejména jako způsob, jak se vyhnout nezaměstnanosti v případě znevýhodněných cílových skupin. |
d) |
Komise by měla vyzvat členské státy, aby uplatňovaly daňové pobídky podporující zapojení soukromého sektoru do poskytování mikroúvěrů. |
e) |
Komise by měla vybídnout členské státy, aby omezily používání horní hranice úrokových sazeb v případě spotřebitelských úvěrů; členské státy by však měly být schopny uplatňovat mechanismus, díky němuž mohou být vyloučeny mimořádně vysoké úrokové sazby. |
f) |
Komise by měla analyzovat – vzhledem k poslední krizi na trhu s rizikovými hypotékami – výhody a nevýhody přímých mikroúvěrových formátů v porovnání se sekuritizovanými úvěrovými nástroji. |
g) |
Komise by měla členským státům uložit, aby v rámci výroční zprávy o svých programech reforem v souvislosti s integrovanými hlavními směry pro růst a zaměstnanost, které jsou součástí přehodnocené Lisabonské strategie, provedly specifickou analýzu své činnosti a výsledků v oblasti mikroúvěrů a aby předložily příslušnou zprávu. Komise by se měla otázkou mikroúvěru explicitně zabývat ve výroční zprávě o pokroku. |
2. Doporučení 2: financování ze strany EU
Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:
a) |
Komise by měla podmínit (spolu)financování následujících projektů jejich zaměřením na podporu dostupnosti mikroúvěrů pro všechny osoby a mikropodniky nemající přímý přístup k úvěru, jak je definují členské státy v rámci své jurisdikce (například romská komunita, přistěhovalci, lidé žijící ve znevýhodněných venkovských oblastech, osoby s nejistým zaměstnáním a ženy):
|
b) |
Aby nedocházelo k duplicitní práci, měla by Komise:
|
3. Doporučení 3: harmonizovaný rámec EU pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce
Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:
Komise by měla navrhnout legislativu, na jejímž základě by vznikl celounijní rámec pro bankovní a nebankovní mikrofinanční instituce. Rámec pro nebankovní mikrofinanční instituce by měl obsahovat tyto prvky:
a) |
jasnou definici poskytovatelů mikroúvěrů za předpokladu, že nepřijímají vklady, a proto podle směrnice 2006/48/ES nepředstavují finanční instituci; |
b) |
schopnost provozovat pouze činnost spojenou s poskytováním úvěrů; |
c) |
schopnost dalšího půjčování vypůjčených finančních prostředků; a |
d) |
harmonizovaná pravidla založená na riziku, pokud jde o poskytnutí povolení, registraci, vykazování a obezřetnostní dohled. |
4. Doporučení 4: směrnice 2005/60/ES
Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:
Komise by při přehodnocování směrnice 2005/60/ES měla zajistit, aby ustanovení této směrnice nebyla pro osoby bez trvalé adresy a osobních dokumentů překážkou, která by jim bránila získat mikroúvěr, a to tím, že povolí zvláštní výjimku z ustanovení týkajících se prověřování zákazníků.
5. Doporučení 5: pravidla Společenství upravující hospodářskou soutěž
Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který je třeba přijmout, by měl upravovat tyto oblasti:
a) |
Komise by při přehodnocování pravidel týkající se podpory de minimis měla zajistit:
|
b) |
Komise by měla stanovit, že úloha poskytovatelů mikroúvěrů a případně veřejná podpora, kterou tyto instituce dostávají, musí být v souladu s předpisy Společenství v oblasti hospodářské soutěže. |
c) |
Komise by měla zavést pravidla, která by v rámci zadávání veřejných zakázek umožnila preferenční zacházení se zbožím a službami poskytovanými osobami, jimž by poskytnut mikroúvěr. |
Středa 25. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/91 |
Středa 25. března 2009
Metoda ABB-ABM jako nástroj pro řízení přidělování rozpočtových zdrojů
P6_TA(2009)0173
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o metodě ABB-ABM jako nástroji pro řízení přidělování rozpočtových zdrojů (2008/2053(INI))
2010/C 117 E/15
Evropský parlament,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A6-0104/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že v návaznosti na bílou knihu o reformě z roku 2000 (Kinnockova reforma) orgány EU přijaly řízení podle činností (Activity Based Management, ABM), sestavování rozpočtu podle činností (Activity Based Budgeting, ABB) a strategické plánování a přidělování s tím souvisejících prostředků na správní výdaje (SPP) jako součást snahy o účinnějšího řízení Komise a programů EU obecně, |
B. |
vzhledem k tomu, že tyto koncepce byly ve skutečnosti zavedeny již během období, kdy byl předsedou Komise R. Prodi a kdy byly stanoveny pětileté strategické cíle na období 2000–2005, které zahrnovaly jak roční cyklus SPP, tak odpovídající cykly ABM-ABB s ohledem na prostředky, |
C. |
vzhledem k tomu, že konečným cílem této snahy bylo bezpochyby zajistit, aby byly vzácné zdroje pocházející od daňových poplatníků využity co nejlepším způsobem s cílem dosáhnout dohodnutých politických priorit tím, že se lépe propojí politiky a postup přidělování prostředků, což znamenalo, že orgány EU budou muset zavést mechanismus, který by tohoto cíle dosáhl bez příliš složité administrativy a účinným způsobem, |
D. |
vzhledem k tomu, že reforma současně usilovala o účinnější řízení, provádění, větší svobodu jednání a jasnější stanovení osobní odpovědnosti, |
E. |
vzhledem k tomu, že rozpočtový orgán přirozeně přikládal největší důležitost nejlepšímu využití vzácných zdrojů a nyní se domnívá, že je zapotřebí vyhodnotit dosavadní vývoj a dát impuls k dalšímu zlepšení, které by mohlo orgány EU obohatit o vysoce kvalitní systém zaměřený na výsledky, |
F. |
vzhledem k tomu, že, pokud jde o tyto otázky, dosáhlo se v celkovém praktickém a myšlenkovém přístupu velmi pozitivních výsledků, přesto však stále existuje vysoký potenciál pro další zlepšení řízení stávajících zdrojů, |
Obecně
1. |
domnívá se, že uplatňování ABM-ABB bylo doposud úspěšné a přineslo důležitou změnu v používaných postupech Komise a zároveň umožnilo jasnější stanovení osobní odpovědnosti a přineslo účinnější a transparentnější řízení zaměřené na výsledky; |
2. |
upozorňuje, že v Komisi stále přetrvává velké nebezpečí složitých administrativních postupů v důsledku šíření administrativně náročných pravidel a složitých postupů; vyzývá proto, aby se pokračovalo ve zlepšování postupů a řízení na všech úrovních Komise; |
3. |
domnívá se, že pětileté strategické cíle Komise, které tvoří politický základ jejího komplexního plánování, a jejich převedení do roční politické strategie (APS) by měly být lépe propojeny s víceletým finančním rámcem (VFR), aby se sjednotilo časové plánování a sloučení těchto částí do jednotné koherentní strategie s odpovídajícími prostředky, a je proto přesvědčen, že i délka samotného VFR by měla být pět let; |
4. |
je toho názoru, že v současné době jsou programy EU kontrolovány velmi intenzivně, pokud jde o kontrolu a zákonnost, není však věnována pozornost skutečně dosaženým výsledkům v rámci stanoveného období; domnívá se, že při hodnocení celkového ročního výkonu Komise je třeba věnovat mnohem větší pozornost dosaženým výsledkům, a to i v rámci postupu udělování absolutoria; |
Odpovědnosti
5. |
zdůrazňuje, že pro dosažení výsledků v rámci politik EU a návratnosti prostředků z rozpočtu je velmi důležité stanovit a rozdělit jednotlivé odpovědnosti; zdůrazňuje, že politickou odpovědnost nese Komise; zdůrazňuje také, že pokud jde o Parlament, je ten taktéž plně odpovědný za uplatňování řádného a účinného řízení v jednotlivých odděleních těchto orgánů a v Komisi jako celku; zdůrazňuje, že dobré vztahy mezi orgány v duchu vzájemné důvěry a otevřenosti jsou základním předpokladem úspěchu; |
6. |
za zcela nejdůležitější považuje, aby Komise měla jako výkonný orgán odpovědný za provádění dostatek prostředků dostatečný prostor k jednání, měla by však podávat přehledné zprávy o dosažených cílech a využití přidělených finančních prostředků a lidských zdrojů; za méně důležité pak považuje – z pohledu rozpočtového orgánu – jakým způsobem bylo cílů dosaženo a jak funguje vnitřní uspořádání Komise; podporuje proto v tomto ohledu mnohem větší svobodu; vyzývá Komisi, aby provedla analýzu stávajícího cyklu ABB-SPP s cílem zajistit, že je v tomto ohledu odpovídající, a aby případně předložila návrhy na změnu; |
7. |
domnívá se, že Komise by měla vytvořit jasné kvantitativní a kvalitativní ukazatele na jejichž základě by bylo možné posoudit, do jaké míry jsou plněny politické a administrativní cíle, přičemž by tyto ukazatele měly být srovnatelné v čase; |
8. |
opakuje, že určitá odpovědnost za řízení a správu, jak je definována v příslušných ustanoveních služebního řádu a v zásadách řádného finančního řízení ve finančním nařízení, leží na generálních ředitelích GŘ Komise (pověřené schvalující osoby), pokud jde o účinné, efektivní a samozřejmě z právního hlediska správné provádění programů a politik; |
9. |
domnívá se, že ve většině oblastí může být problém jednoznačného řetězce odpovědnosti, který nemá ani mnoho stupňů, a není ani příliš administrativně náročný, stále důvodem nedostatečného „ztotožnění se“ s odpovědností za specifické oblasti v rámci Komise, a přivítal by jednoznačné pokyny s ohledem na uplatňování programů/plnění rozpočtu a rád by věděl, jak otázka ABM a ABB ovlivňuje tento aspekt; |
10. |
v tomto ohledu vítá další opatření, pokud jde o vyjasnění odpovědností jednotlivých zúčastněných stran a osob a posílení smyslu odpovědnosti v rámci orgánu; v tomto ohledu se také domnívá, že účinné využití a začlenění ABM-ABB, jakožto „nástroje k úspěchu“, nikoli dalšího administrativního zatížení, může hrát rozhodující úlohu; vyzývá Komisi, aby pokračovala v tomto procesu a předložila všechny odpovídající návrhy, které k tomu budou nezbytné; |
Zpětná vazba
11. |
domnívá se, že praktické představení a shrnutí výsledků a přidělených prostředků použitá ve výročních zprávách o činnosti stále zaostávají ve srovnání s tím, kolik času je věnováno administrativním úkonům zaměřeným na vykreslení cílů a požadovaných prostředků v přípravné fázi, tj. APS, ročních plánů řízení a výkazů o činnosti; v tomto ohledu se domnívá, že je nezbytné pokročit ještě dále, aby kolektivní služby Komise skutečně přijaly pozitivně odpovědnost za tento proces; |
12. |
zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit poskytování vylepšených, uživatelsky přívětivých zpráv o výsledcích, aby Parlament mohl vykonávat své rozpočtové, legislativní a kontrolní úkoly; domnívá se, že v rámci příštího rozpočtového postupu by měla být Parlamentu a Radě dána k dispozici srozumitelnější verze odpovídajících výročních zpráv o činnosti a jejich souhrnná zpráva, která bude zahrnovat výsledky a náklady; |
13. |
považuje ze závažný nedostatek to, že do této chvíle APS a paralelní vkládání rozpočtových informací do předběžného návrhu rozpočtu (PNR) zavedly nové priority, aniž by přitom identifikovaly jakékoli „negativní priority“, a v důsledku tohoto má celý cyklus tendenci přidávat jednu prioritu za druhou bez jakéhokoli politického rozhodnutí o oblastech, které by s ohledem na omezené prostředky pocházející od daňových poplatníků měly být zredukovány, aby se vytvořil prostor pro nejdůležitější priority; zdůrazňuje, že se jedná o jednoznačný rozpor se základními zásadami reformy; se znepokojením konstatuje, že přísná omezení VFR ponechávají jen velmi malý manévrovací prostor; |
14. |
bere na vědomí návrhy na posílení souvislosti mezi ročními plány řízení a výkazy o činnosti zveřejněnými s PNR s cílem snížit administrativní zátěž postupu při strategickém plánování (SPP) a zároveň zachovat provázanost mezi cíli a hodnocenými „výstupy“; je přesvědčen, že je třeba, aby byla provedena reforma ročního plánu řízení a žádá Komisi, aby jednala bezodkladně; |
15. |
stále není přesvědčen, že postup SPP-ABM dostatečně zohledňuje „získané zkušenosti“ a předchozí výsledky, a jak jsou tyto výsledky zanášeny do systému pro následující roky; upozorňuje, že je to také spojeno s tím, jak jsou zohledňovány rozličné studie a hodnocení vypracované Komisí, a jak tyto zcela správně ovlivňují postup při udělování prostředků; navrhuje proto, aby byla jasněji požadována spojitost s přezkoumáními programu a rozpočtovým procesem ve výchozích podmínkách těchto hodnocení; dále navrhuje, aby do výroční zprávy o činnosti byla zahrnuta kapitola o získaných zkušenostech; |
16. |
je rovněž přesvědčen, že by cyklus SPP-ABM měl obsahovat rovněž posouzení rizik souvisejících s dosahováním stanovených cílů politiky; |
17. |
z praktického hlediska považuje za důležité navrhnout, aby se s ohledem na zlepšení fungování programů EU lépe využily stávající řídící a rozpočtové cykly při přípravě nového rozpočtu; po technické stránce to znamená, že je nezbytné, aby byly v rámci stávajícího rozpočtového procesu (rozpočet na rok 2010) včas poskytnuty výroční zprávy o činnosti a zpráva o jejich souhrnu za rok 2008, přičemž by měly obsahovat informace, zda byly cíle splněny či nikoli, a aby byly ve větší míře využity v rámci předkládání návrhů Komise v roce 2009; zdůrazňuje své přání, že by měly existovat „systematické dopady“ s ohledem na to, jak se vyvíjí předchozí priority a cíle; kritizuje skutečnost, že každým rokem opakovaně chybí důraz na to, čeho bylo v této oblasti dosaženo, a jak by se to mělo odrazit v následujících letech; |
18. |
vítá určité zlepšení ve výkazech o činnosti, které se přikládají k PNR jako odůvodnění požadovaných prostředků; vyjadřuje nicméně politování nad skutečností, že poskytované informace v některých případech nedosahují požadované kvality, která by motivovala, řekněme, ke zvýšení rozpočtu, a také lituje, že rozpočtový orgán nepovažoval za vhodné odměnit „výkonná oddělení“ a naopak zachovat stejný rozpočet, případně jej snížit oddělením, která odvedla nekvalitní práci; |
V rámci Komise
19. |
domnívá se, že dlouhodobé cíle a plány, tj. VFR a pětileté strategické cíle, stejně jako APS, je také třeba řádně vysvětlit a spojit je s činností jednotlivých GŘ a oddělení, neboť je to důležité proto, aby se motivovali jejich zaměstnanci a budoval se u nich pocit sounáležitosti a zapojení do plnění celkových cílů orgánu; žádá proto Komisi, aby vytvořila jasnější vazbu mezi pozitivními a negativními prioritami ve svých ročních plánech řízení a výročních zprávách o činnosti a víceletými a strategickými cíli; |
20. |
domnívá se také, že se bohužel dá říci, že neprobíhají žádné snahy o skutečné hodnocení pokroku těchto strategických cílů; věří, že by např. mohlo být provedeno hodnocení v polovině období, jak jsou tyto strategické cíle plněny, a každé GŘ by mohlo obohatit proces tím, že by uvedlo, jaké kroky byly podniknuty, jaké zdroje byly využity a jak to přispělo ke splnění celkových cílů; zdůrazňuje, že má-li se toho dosáhnout praktickým způsobem, je nezbytné co nejlépe definovat v tomto strategickém kontextu cíle a ukazatele, podle kterých se budou měřit dosažené výsledky; |
21. |
zdůrazňuje, že takové zapojení je nakonec také klíčem k odpovědnému řízení zdrojů na prováděcí úrovni a např. rovněž klíčovým prvkem při motivaci oddělení, aby hledala účinné pracovní postupy, identifikovala možné úspory, spolupracovala s dalšími odděleními apod.; |
22. |
domnívá se, že ABB-ABM je třeba vyvinout takovým způsobem, aby se zajistila větší transparentnost a popis rozdělení odpovědností mezi centralizovanými a decentralizovanými funkcemi v Komisi, a hlavně, aby se poskytly jasné pokyny, pokud jde o počet zaměstnanců, mzdové náklady a prostředky, které budou věnovány na administrativní podporu a koordinační funkce, včetně podpory samotného cyklu ABB-ABM, aby se zajistila rovnováha mezi centralizovaným a decentralizovaným přístupem; |
Závěrečné poznámky
23. |
žádá Komisi, aby cyklus SPP-ABM lépe propojila a racionalizovala, aby tak skutečné výsledky provádění politik a činností byly náležitě vzaty v potaz při přidělování lidských a finančních zdrojů; zdůrazňuje, že by toto mělo rovněž vyústit v určení možných „negativních“ priorit; |
24. |
je přesvědčen, že by měla být důkladněji zvážena možnost vypracování roční politické strategie, při níž by byly systematicky vzaty v potaz výsledky předchozích let, čímž by se rovněž snížila administrativní zátěž Komise; |
25. |
zdůrazňuje, že zjednodušení a zlepšení při předkládání by se měla týkat rovněž obsahu klíčových dokumentů SPP-ABM, jako je výroční zpráva o činnosti a souhrnná zpráva Komise, aby tak lépe odpovídaly potřebám rozpočtového orgánu a orgánu udělujícího absolutorium; |
26. |
trvá na tom, že důsledkem tohoto postupu by neměla být zvýšená administrativní zátěž; žádá proto Komisi, aby vypracovala podrobnou analýzu administrativních nákladů cyklu SPP-ABM s cílem určit možná administrativní zjednodušení, a aby pečlivě sledovala, zda jsou lidské zdroje přidělovány vhodným způsobem, zejména pokud se jedná o plánovací a rozpočtové činnosti; |
27. |
žádá Komisi, aby podala o výsledcích této analýzy Parlamentu zprávu v rámci příští zprávy o prověrce a rovněž o provedených činnostech a dosaženém pokroku, pokud jde o žádosti, jež byly součástí tohoto usnesení, před prvním čtením návrhu rozpočtu na rok 2010 v Parlamentu; |
28. |
je přesvědčen, že by měl být kladen větší důraz na stanovení kritérii kvality, která by informace o plnění cílů měly splňovat; |
29. |
dále žádá Komisi, aby Parlament průběžně informovala o činnostech provedených za účelem posouzení a zlepšení organizační účinnosti a efektivnosti, zejména pokud jde o rozdělení administrativní podpory a koordinačních funkcí mezi centrálními a prováděcími úrovněmi v Komisi; |
30. |
zdůrazňuje, že by měla existovat jasnější souvislost mezi výročním zprávami o činnosti, roční politickou strategií a předběžným návrhem rozpočtu Komise a že by sladění plánovacích a rozpočtových činností mělo být prosazováno v rámci víceletého výhledu, a to prostřednictvím těsnějšího spojení mezi víceletým finančním rámcem, strategickým plánem Komise a roční politickou strategií; |
31. |
domnívá se, že tato zlepšení by z metody ABB-ABM vytvořila účinný nástroj, pokud jde o rozpočet zaměřený na výsledky, a podporovala by odpovědnost v rámci Komise; |
32. |
je přesvědčen, že by Parlament měl vyhodnotit, jak používá informace o plnění z dokumentů SPP-ABM, aby posílil svůj dialog s Komisí; |
*
* *
33. |
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi. |
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/95 |
Středa 25. března 2009
Přezkum finančního rámce na období 2007-2013 v polovině období
P6_TA(2009)0174
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o přezkumu finančního rámce na období 2007–2013 v polovině období (2008/2055(INI))
2010/C 117 E/16
Evropský parlament,
s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na její články 268 a 280,
s ohledem na probíhající ratifikační proces Lisabonské smlouvy,
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (IID) (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2005 k politickým výzvám a rozpočtovým prostředkům rozšířené Unie v letech 2007–2013 (2),
s ohledem na pracovní dokument Komise ze dne 3. listopadu 2008 s názvem „Reformovat rozpočet, změnit Evropu“ (SEK(2008)2739),
s ohledem na závěry konference „Reformovat rozpočet, změnit Evropu“, kterou dne 12. listopadu 2008 uspořádala Komise,
s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2007 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2008 (všechny oddíly) (3) a ze dne 18. prosince 2008 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (4) (všechny oddíly),
s ohledem na své usnesení ze dne 29. března 2007 o budoucnosti vlastních zdrojů Evropské unie (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o pozměněném návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, pokud jde o víceletý finanční rámec (6),
s ohledem na svůj postoj ze dne 4. prosince 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 21. února 2008 o čtvrté zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (8),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. března 2008 o kontrole stavu SZP (9),
s ohledem na závěry zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. prosince 2005, 21.–22. června 2007 a 11.–12. prosince 2008,
s ohledem na reakci Evropského účetního dvora na sdělení Komise „Reformovat rozpočet, změnit Evropu“ (SEK(2007)1188),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro zemědělství (A6-0110/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že Evropský parlament, Rada a Komise dojednaly IID ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení („IID ze dne 17. května 2006“), a to po intenzivních jednáních na základě vyjednávací pozice Evropského parlamentu ze dne 8. června 2005, která byla založená na hloubkové analýze potřeb s cílem stanovit politické priority a na dohodě dosažené mezi členskými státy v roce 2005, |
B. |
vzhledem k tomu, že IID ze dne 17. května 2006 stanoví, že Komise podá zprávu o fungování IID do konce roku 2009, a vybízí Komisi k provedení komplexního hloubkového přezkumu zaměřeného na všechny aspekty výdajů EU, včetně společné zemědělské politiky a zdrojů, včetně úlevy pro Spojené království a vyzývá ji, aby o tomto přezkumu v letech 2008–2009 následně podala zprávu, |
C. |
vzhledem k tomu, že Komise v září 2007 zahájila rozsáhlou veřejnou konzultaci, v rámci níž obdržela více než 300 příspěvků, a dne 12. listopadu 2008 uspořádala konferenci nazvanou „Reformovat rozpočet, změnit Evropu“, která byla prvním krokem v souvislosti s procesem přezkumu, |
D. |
vzhledem k tomu, že Komise má v úmyslu nejpozději na podzim 2009 předložit sdělení nastiňující hlavní směry, od nichž by se měla odvíjet podoba příštího finančního rámce, a že by Komise měla předložit zprávu o fungování IID ze dne 17. května 2006 (druhá fáze v rámci procesu přezkumu), zatímco návrhy příštího víceletého finančního rámce (VFR) a IID předloží příští Komise (třetí fáze) během roku 2010, |
E. |
vzhledem k tomu, že dosud nebyl dokončen ratifikační proces Lisabonské smlouvy, |
F. |
vzhledem k tomu, že finanční ustanovení Lisabonské smlouvy uvádějí, že VFR bude mít v rámci Smlouvy o fungování Evropské unie právně závazný status a bude platit „nejméně pět let“, |
G. |
vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva rozšíří pravomoci Evropské unie, což by se mohlo odrazit v řadě nových politik, které mohou vyžadovat vhodné právní základy a přiměřené financování, |
H. |
vzhledem k tomu, že by orgány měly zajistit, aby harmonogram příštího finančního rámce umožňoval demokratickou legitimitu a co možná největší sladění mandátů Komise a Parlamentu, pokud jde o případné úpravy a prodloužení stávajícího VFR do roku 2015/2016, |
I. |
vzhledem k tomu, že jmenování nové Komise a slyšení, která se v této souvislosti mají konat, by pro nově zvolený Parlament měla představovat příležitost seznámit se s politickými prioritami nových komisařů a s rozpočty, jež budou pro tyto účely považovat za nutné, a zhodnotit je, |
J. |
vzhledem k tomu, že hodnocení stávajících legislativních programů v polovině období, které se má uskutečnit v letech 2010–2011, by mělo představovat hlavní základ pro budoucí hodnocení stávajících programů a budoucích priorit a mělo by být řádně zohledněno při případných úpravách a prodloužení stávajícího finančního rámce do konce roku 2015/2016, |
1. |
připomíná, že Parlament výrazně přispěl k vypracování VFR na období 2007–2013 a IID ze dne 17. května 2006 a současně umožnil zachovat kontinuitu právních předpisů Společenství tím, že zahájil velký počet víceletých programů; domnívá se, že většina doporučení uvedených ve zprávě Parlamentu je stále platná, neboť byla založena na přístupu vycházejícím zdola, který spojoval úkoly a přísliby s nezbytnými rozpočtovými prostředky; v této souvislosti se domnívá, že by některé obecné zásady a směry vyplývající z dřívějších zkušeností měly být předány nastupujícímu Parlamentu; |
Třífázový přístup
2. |
vítá iniciativu Komise, která uspořádala širokou otevřenou konzultaci, jež měla nalézt nové myšlenky a nastupující trendy; připomíná však, že v rámci výhradních pravomocí svěřených každému orgánu je Parlament oprávněn hledat na základě konzultací a slyšení, jež sám naplánoval, další řešení a myšlenkové směry; |
3. |
domnívá se, že v posledních dvou letech poté, co vstoupily v platnost nový VFR na období 2007–2013 a IID ze dne 17. května 2006, byl učiněn určitý pokrok v souvislosti se třemi pilíři, které Parlament uvedl ve svém usnesení ze dne 17. května 2006 o uzavření interinstitucionální dohody (10): sladění politických priorit a finančních potřeb, modernizace struktury rozpočtu a zkvalitnění plnění rozpočtu EU; konstatuje však, že stále existuje prostor k dalšímu zlepšování, například pokud jde o uplatňování tehdy dohodnutého „prohlášení o věrohodnosti“ (DAS) či zjednodušení pravidel pro vynakládání a lepší využívání již vyčleněných, avšak velmi nedostatečně čerpaných finančních prostředků; |
4. |
připomíná, že si je vědom skutečnosti, že v konečné dohodě zůstává mnoho nevyřešených nedostatků, například zavedení prohlášení o hospodaření regionu a členského státu; zdůrazňuje, že vznikla potřeba poskytnout dodatečné financování na politické priority EU, zejména pokud jde o Galileo, Evropský technologický institut a nástroj pro zajišťování potravin, a že bylo nalezeno řešení prostřednictvím stávajících nástrojů IID ze dne 17. května 2006; konstatuje, že ani Rada nebyla schopna provést dohodu Evropské rady, na jejímž základě měly být uvolněny prostředky z rozpočtu EU ve výši 5 000 000 000 EUR na program hospodářské obnovy a podpory; domnívá se, že budou nutné další úpravy stávajícího VFR a IID na základě důkladného a ambiciózního přezkumu; |
5. |
zdůrazňuje, že je třeba rozlišovat mezi přezkumy některých programů v rámci stávajícího VFR na základě hodnocení právních předpisů v polovině období, které se uskuteční v letech 2010–2011, stávajících úkolů vyplývajících z nedostatečného financování okruhu 4 a okruhu 1a a nových úkolů, jako jsou energetika, změna klimatu, občanství, svoboda, bezpečnost a spravedlnost, boj proti organizovanému přeshraničnímu zločinu, společná zahraniční a bezpečnostní politika (SZBP) a další politiky související s novými pravomocemi stanovenými v Lisabonské smlouvě, a přípravou nového VFR; zdůrazňuje, že prodloužení platnosti stávajícího VFR činí z požadavku, aby byl přezkum v polovině období ambiciózní, ještě nutnější podmínku; |
6. |
zdůrazňuje, že současná situace a mnoho nejistot v souvislosti s procesem ratifikace Lisabonské smlouvy na straně jedné a konec parlamentního období, výsledek evropských voleb a jmenování nové Komise v současné hospodářské situaci na straně druhé, neumožní, aby byly v nejbližších měsících přijaty podrobné postoje požadující ambiciózní přezkum; zdůrazňuje však, že ambiciózní přezkum by měl být jednou z naléhavých priorit nového Parlamentu a Komise; |
7. |
je tedy toho názoru, že realistický přezkum v polovině období by měl probíhat ve třech fázích:
|
Obecné zásady
8. |
připomíná, že strop vlastních zdrojů představuje 1,31 % HND EU v závazcích a 1,24 % HND EU v platbách; dále připomíná, že každoročně jsou pod tímto stropem stanoveným ve finančním rámci ponechávána významná rozpětí, zejména pokud jde o platby (8 300 000 000 EUR v roce 2007, 13 000 000 000 EUR v roce 2008, 7 800 000 000 EUR v roce 2009); připomíná také obrovská rozpětí mezi stropem VFR a stropem vlastních zdrojů EU (11) (36 600 000 000 EUR v roce 2010, 44 200 000 000 EUR v roce 2011, 45 000 000 000 EUR v roce 2012 a 50 600 000 000 EUR v roce 2013) (12); |
9. |
potvrzuje svůj postoj, jak je vyjádřen v jeho výše zmíněném usnesení ze dne 29. března 2007, v němž zdůraznil, že „politická vazba mezi reformou příjmů a posuzováním výdajů je nevyhnutelná a zcela racionální“; domnívá se, že by oba tyto procesy měly probíhat souběžně, aby se nejpozději ve VFR, který začne platit v roce 2016/2017, spojily v celkovou a integrovanou reformu vedoucí k novém systému financování a výdajů EU, což by vyžadovalo, aby přípravné práce včetně ratifikace byly vykonány předem; požaduje, aby byl zvážen systém, na jehož základě by se čerpané prostředky a břemena jednotlivých členských států dostaly na obecně přiměřenější úroveň; |
10. |
domnívá se, že současná světová hospodářská krize nesmí ovlivňovat celkový objem zdrojů EU, a to ani když HND v členských státech přestane stoupat; je tedy přesvědčen, že výdaje EU by se měly zaměřit na politiky, které mají pro Evropu jasný přínos, což je plně v souladu se zásadami subsidiarity, proporcionality a solidarity; připomíná, že v době krize se tento přínos do značné míry měří z hlediska základní zásady solidarity mezi evropskými národy; |
11. |
zdůrazňuje, že by i v nadcházejících letech mělo zůstat prioritou řádné finanční řízení a lepší hospodaření členských států a Komise, které bude slaďovat politické priority a finanční potřeby, a že by měl být tento cíl plněn na základě předchozího stanovení pozitivních a negativních priorit, spíše než prostřednictvím stropů, které si orgány samy stanoví, a proto se domnívá, že VFR by měl obsahovat větší míru flexibility; zdůrazňuje, že závažnost problémů, s nimiž se EU potýká (potravinová, energetická a finanční krize), je z hlediska její historické zkušenosti nebývalá; domnívá se, že skutečná evropská odpověď na tyto krize si žádá mezinárodní legislativní a rozpočtová opatření; |
12. |
domnívá se, že vzhledem k tomu, že v důsledku globalizace, demografických změn, technologického rozvoje, potřeby zajistit bezpečné a diverzifikované zdroje dodávek energie a změny klimatu se politické priority Unie neustále vyvíjejí, je nezbytně nutné přehodnotit a optimalizovat výdaje EU takovým způsobem, aby se dosáhlo nejvyšší přidané hodnoty a největší efektivity činnosti EU; |
13. |
je přesvědčen, že větší flexibilita v rámci okruhů a mezi nimi je absolutně nezbytná pro funkční kapacity Unie nejen proto, aby bylo možné čelit novým výzvám EU, ale také k usnadnění rozhodovacího procesu v rámci orgánů; očekává, že Komise ve svých budoucích návrzích založených na prohlášení č. 1 IID ze dne 17. května 2006 přijme v tomto směru příslušné iniciativy; |
14. |
připomíná, že bod 21 IID stanoví, že „v případě nepředvídatelných okolností může být na návrh Komise finanční rámec revidován v souladu se stropem vlastních zdrojů“; znovu kritizuje iracionální chování Rady, která se opakovaně staví proti využití této možnosti revize; |
15. |
opakuje, že očekává konkrétní a rychlé zlepšení provádění politik EU ze strany členských států a Komise, a zejména politiky soudržnosti; rozhodně očekává, že společný závazek Komise a Rady vůči členským státům, který byl přijat v listopadu 2008, zjednoduší postupy (zejména pokud jde o systémy řízení kontroly (MCS)), čímž se zrychlí platby a dosáhne pozitivního účinku na budoucí rozpočty; je připraven přijmout politická a právní opatření, pokud by se situace nezměnila; domnívá se, že zjednodušení postupů musí být prioritou i v jiných oblastech, například v oblasti výzkumu a inovací a v politice zaměřené na malé a střední podniky; |
16. |
podotýká, že je třeba věnovat zvýšenou pozornost efektivnímu hospodaření s výdaji EU; konstatuje dále, že je nanejvýš důležité, aby se prostředky přidělovaly na základě objektivních kritérií a průběžného hodnocení dosažených výsledků; domnívá se, že v této souvislosti je třeba podporovat silná a dobře fungující partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem; |
17. |
vyjadřuje politování nad pomalým postupem debaty o reformě systému financování rozpočtu EU, která v důsledku hospodářské krize ještě nabyla na naléhavosti; lituje zejména toho, že příležitost ke zřízení systému dražeb povolenek na emise skleníkových plynů nebyla využita k zahájení zásadní politické debaty o přidělování nových veřejných zdrojů vytvořených na základě rozhodnutí EU; naléhavě žádá, aby byla tato debata zahájena v rámci přezkumu VFR v polovině období; |
18. |
konstatuje, že členské státy zohlednily velkou část cílů Unie ve svých vnitrostátních rozpočtech; trvá na tom, aby takto vyčleněné prostředky byly v každém členském státě evidovány a zveřejňovány v zájmu snadnějšího měření úsilí každého ze států a snadnějšího posouzení výše prostředků, které musí být vyčleněny v rámci rozpočtu EU v oblastech, kde je třeba úsilí členských států podpořit či doplnit; |
Konkrétní připomínky
19. |
je rozhodnut nalézt dostatečné financování nových nebo dodatečných politik, které by mohly následovat po případném vstupu Lisabonské smlouvy v platnost (jako jsou: politika v oblasti energetiky a vesmíru, výzkum v rámci okruhu 1a, soudní spolupráce v rámci okruhu 3a, mládež, sport, informační a komunikační politika, veřejné zdraví v rámci okruhu 3b, humanitární pomoc, evropský útvar pro vnější činnost v rámci okruhu 4); |
20. |
připomíná, že okruhy 1a, 3 a 4 jsou nedostatečně financovány již v rámci současného VFR; zdůrazňuje, že dodatečné politiky by neměly změnit rovnováhu mezi hlavními kategoriemi stávajícího VFR ani ohrozit současné priority; dále zdůrazňuje, že pokud by některé členské státy i nadále trvaly na „přístupu 1 %“, nebude již existovat způsob, jak z rozpočtu financovat nové priority, což by nemělo být přijatelné pro Radu a v žádném případě by to nebylo přijatelné pro Parlament; |
21. |
domnívá se, že součástí krátkodobého přezkumu by měla být také snaha poskytnout Evropské unii prostředky k plnění jejích politických cílů v oblasti zabezpečení energie a boje proti změně klimatu, a to nezávisle na vstupu Lisabonské smlouvy v platnost; je připraven prozkoumat možnost vytvoření fondu určeného konkrétně pro tento účel; zdůrazňuje, že toto musí být rovněž jednou z hlavních priorit příštího VFR, pokud možno na základě celosvětové dohody o způsobech financování politik v oblasti změny klimatu; v dlouhodobém výhledu uvažuje o vytvoření nové kategorie, v níž by byly sloučeny všechny politiky pro boj proti změně klimatu, které mají dopad na rozpočet; |
22. |
zdůrazňuje v tomto ohledu potřebu politické soudržnosti a upozorňuje na to, že je zapotřebí prověřit slučitelnost všech významných programů – včetně zemědělství, programů soudržnosti, dopravních a energetických sítí a rozvojových programů – s politikou v oblasti změny klimatu; |
23. |
opakuje, že je připraven zahájit jednání s Radou o návrzích Komise týkajících se financování projektů v oblasti energetiky a sítí (širokopásmových) v rámci plánu hospodářské obnovy EU; |
24. |
zdůrazňuje, že současné zpomalování hospodářství by nemělo být záminkou pro odkládání investic do zelených technologií, ale naopak by mělo být pokládáno za příležitost pro zvýšení těchto investic; |
25. |
zdůrazňuje, že je třeba i nadále usilovat o splnění cíle, aby byl do roku 2010 rozpočet na výzkum a inovace zvýšen na 3 % HND EU; zdůrazňuje, že vědecký výzkum, vědecká infrastruktura, technologický rozvoj a inovace jsou ve středu zájmu Lisabonské strategie a představují klíčové faktory pro růst, vytváření pracovních míst, udržitelný rozvoj a konkurenceschopnost EU; |
26. |
zdůrazňuje, že vzdělávací a kulturní programy a programy pro mládež mohou významně přispět k přiblížení Evropy jejím občanům a k podpoře kulturní rozmanitosti a vzájemného porozumění a že vzdělání hraje důležitou úlohu i při dosahování lisabonských cílů a přizpůsobování dovedností novým výzvám a příležitostem, které přináší finanční a hospodářská krize a změna klimatu; |
27. |
připomíná, že okruh 4 „EU jako globální partner“ je dlouhodobě nedostatečně financován; žádá Komisi, aby předložila tyto návrhy: návrhy financování, které v dlouhodobém horizontu napomohou dosažení rozvojových cílů tisíciletí, návrhy závazků vyplývajících z mezinárodní dohody o změně klimatu, jež jsou nezávislé na rozvojové pomoci, návrhy pro předcházení konfliktům a prosazování lidských práv a základních svobod, návrhy na provádění důvěryhodné politiky sousedství a návrhy v oblasti SZBP/EBOP (podléhající řádným postupům udělení absolutoria) s cílem zamezit neustálým nekončícím jednáním s Radou během ročních rozpočtových procesů; zdůrazňuje, že nové potřeby by měly být financovány z dodatečných zdrojů; |
28. |
připomíná závazky, které členské státy přijaly v roce 2005 ve snaze dosáhnout toho, aby bylo na oficiální rozvojovou pomoc do roku 2015 poskytováno 0,7 % HND EU; domnívá se, že užitečným podnětem k dosažení tohoto cíle může být pro členské státy podpora z rozpočtu EU; znovu opakuje, že v zájmu zvýšení transparentnosti, k němuž dojde uplatňováním postupů rozhodování za účasti Parlamentu a s jeho kontrolou, chce Evropský rozvojový fond začlenit do souhrnného rozpočtu; |
29. |
vybízí Parlament zvolený v roce 2009, aby v zájmu transparentnosti začlenil fondy, které v současnosti stojí mimo rozpočet, do struktury běžného rozpočtu; |
*
* *
30. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.
(2) Úř. věst. C 124 E, 25.5.2006, s. 373.
(3) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 454.
(4) Přijaté texty, P6_TA(2008)0622.
(5) Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 214.
(6) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 263.
(7) Přijaté texty, P6_TA(2008)0576.
(8) Přijaté texty, P6_TA(2008)0068.
(9) Přijaté texty, P6_TA(2008)0093.
(10) Úř.věst. C 297 E, 7.12.2006, s. 182.
(11) Rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42).
(12) Strop vlastních výdajů ve výši 1,24 % oproti stropu VFR na základě odhadovaného HND EU 27 v roce 2009.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/101 |
Středa 25. března 2009
Dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a státy CARIFORA
P6_TA(2009)0175
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o dohodě o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé
2010/C 117 E/17
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. července 2007 o dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a přístupu k lékům (9), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (10) a svůj postoj ze dne 5. června 2008 k návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (11),
s ohledem na své usnesení ze dne 26. září 2002 o doporučeních Komisi pro jednání o dohodách o hospodářském partnerství se státy a regiony africké, karibské a tichomořské oblasti (AKT) (12),
s ohledem na své usnesení ze dne 5. února 2009 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (13),
s ohledem na Dohodu o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé,
s ohledem na společné prohlášení o podpisu dohody o hospodářském partnerství,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, která byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z dubna 2006, října 2006, května 2007, října 2007, listopadu 2007 a května 2008,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), a především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Deklaraci tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000, která vymezuje rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria stanovená celým mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2008 nejsou obchodní vztahy mezi EU a státy AKT, v jejichž rámci byl státům AKT přiznán přednostní přístup na trhy EU, aniž by musely otevírat své vlastní trhy, v souladu s pravidly WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posílit regionální integraci a podpořit postupné začleňování ekonomik států AKT do světového hospodářství a tím napomoci jejich udržitelnému sociálnímu a hospodářskému rozvoji a přispět k obecnému úsilí o odstranění chudoby v těchto státech, |
C. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA by měly sloužit k budování dlouhodobých vztahů, v jejichž rámci obchod napomáhá rozvoji, |
D. |
vzhledem k tomu, že v důsledku současné finanční a hospodářské krize bude mít obchodní politika pro rozvojový svět větší význam než kdykoli předtím, |
E. |
vzhledem k tomu, že komplexní a různorodé závazky zahrnuté do těchto dohod by mohly mít velice silný dopad na jednotlivé státy i celý region, |
F. |
vzhledem k tomu, že dohoda o hospodářském partnerství nevyhnutelně ovlivní oblast působnosti a obsah budoucích dohod mezi státy CARIFORA a dalšími obchodními partnery i postoj tohoto regionu při jednáních, |
G. |
vzhledem k tomu, že každý ze států CARIFORA má vlastní časový plán liberalizace, přičemž tyto plány se do jisté míry překrývají a sbližují, čímž vzniká regionální časový plán; vzhledem k tomu, že Karibské společenství (CARICOM) hodlá do roku 2015 vytvořit jednotný trh, |
H. |
vzhledem k tomu, že obchodní pravidla stanovená v dohodě o hospodářském partnerství by mohla mít mnohem větší konečný dopad než odstranění celních sazeb, |
I. |
vzhledem k tomu, že lepší obchodní pravidla musí doprovázet výraznější pomoc v oblasti obchodu, |
J. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu má zlepšit schopnost rozvojových zemí využívat nových obchodních příležitostí, |
K. |
vzhledem k tomu, že v poslední větě čl. 139 odst. 2 dohody se uvádí, že „žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by omezovalo možnost smluvních stran a signatářských států CARIFORA podporovat přístup k lékům“, |
L. |
vzhledem k tomu, že dohoda o hospodářském partnerství obsahuje prohlášení o rozvojové spolupráci, avšak neobsahuje žádné právně závazné finanční povinnosti, |
1. |
zdůrazňuje, že dohody EPA nelze považovat za uspokojivé, nedosáhnou-li následujících cílů: přispět k udržitelnému rozvoji států AKT, podpořit jejich účast na světovém obchodu, posílit proces regionalizace, oživit obchod mezi Unií a státy AKT a napomáhat diverzifikaci hospodářství států AKT; |
2. |
připomíná, že dohoda o hospodářském partnerství musí podporovat rozvojové cíle, politiky a priority států CARIFORA, a to nejen svojí strukturou a obsahem, ale i způsobem a stylem jejího provádění; |
3. |
zdůrazňuje, že dohoda o hospodářském partnerství by měla přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
4. |
vyzývá Komisi, aby upřesnila svůj postoj k deklarovanému záměru EU přesvědčit příslušné státy, aby upustily od praktik, které je řadí mezi daňové ráje; v této souvislosti připomíná, že osm ze čtrnácti států CARIFORA, které podepsaly dohodu o hospodářském partnerství, je uvedeno na seznamu daňových rájů sestaveném Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a že dohoda o hospodářském partnerství se státy CARIFORA stanoví liberalizaci běžných účtů pro všechny rezidenty (článek 122), liberalizaci kapitálových účtů pro investory (článek 123) a téměř neomezenou přeshraniční působnost finančních služeb, včetně provozování „svěřeneckých služeb“ a „mimoburzovního (OTC)“ obchodování s deriváty (čl. 103 bod B-6); |
5. |
zdůrazňuje, že hlavním cílem dohody o hospodářském partnerství mezi ES a státy CARIFORA je přispívat prostřednictvím rozvojových cílů, snižování chudoby a dodržování základních lidských práv k naplňování rozvojových cílů tisíciletí; |
6. |
vyzývá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, aby byla obnovena jednání o rozvojové agendě z Dohá, a aby zajistila, že dohody o liberalizaci obchodu budou i nadále podporovat rozvoj v chudých zemích; |
7. |
je přesvědčen, že souhrnné dohody EPA by měly být doplňkem k dohodě o rozvojové agendě z Dohá, a nikoli alternativou pro státy AKT; |
8. |
zdůrazňuje význam obchodu v rámci regionu a nutnost posílit regionální obchodní vazby, má-li být v tomto regionu zajištěn udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; |
9. |
vyjadřuje znepokojení nad tím, že v rozporu s pověřením Komise k jednání o dohodách o hospodářském partnerství, které dne 17. června 2002 schválila Rada a v němž se uvádí, že při jednáních mají být zohledněny specifické zájmy nejodlehlejších oblastí Společenství a že za tímto účelem mohou být v dohodách EPA stanovena konkrétní opatření na podporu produktů z těchto regionů, aby mohly být v brzké době zařazeny do meziregionálního obchodu v souladu s pravidly WTO, nebyly zájmy nejodlehlejších oblastí v mnoha záležitostech, na které regionální zastupitelstva upozornila Komisi, zohledněny dostatečně, a požadavku brzkého zařazení nejodlehlejších oblastí do meziregionálního obchodu tak nebylo učiněno zadost; |
10. |
vyzývá k dalšímu snižování celních sazeb mezi rozvojovými zeměmi a regionálními uskupeními, které v dnešní době představují 15–25 % obchodní hodnoty, a k další podpoře obchodu jih-jih, hospodářského růstu a regionální integrace; |
11. |
připomíná, že vytvoření skutečného regionálního trhu je základním předpokladem úspěšného provádění dohody o hospodářském partnerství a že regionální integrace a spolupráce je nezbytnou podmínkou sociálního a hospodářského rozvoje států CARIFORA; |
12. |
zdůrazňuje, že při provádění dohody musí být náležitě zohledňovány integrační procesy v rámci CARIFORA, včetně záměrů a cílů jednotného trhu a hospodářského prostoru CARICOM uvedených v revidované smlouvě z Chaguaramas; |
13. |
uznává, že státy CARIFORA, jež jsou členy CARICOM, přijaly závazky v oblastech, které dosud nejsou upraveny v rámci jednotného trhu a hospodářského prostoru CARICOM nebo které dosud nejsou plně prováděny, včetně oblasti finančních a dalších služeb, investic, hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, elektronického obchodu, duševního vlastnictví, volného pohybu zboží a životního prostředí; a žádá, aby byl při provádění ustanovení upravujících tyto oblasti náležitě zohledněn jednotný trh a hospodářský prostor CARICOM v souladu s čl. 4 odst. 3 dohody o hospodářském partnerství se státy CARIFORA; |
14. |
vyzývá příslušné země, aby poskytly jasné a transparentní informace o hospodářské a politické situaci a rozvoji v těchto zemích s cílem zlepšit spolupráci s ES; |
15. |
vyzývá Komisi, aby vyjasnila stávající systém přidělování finančních prostředků ve státech AKT s ohledem na prostředky pocházející z prioritních výdajů zvýšeného rozpočtu pomoci v oblasti obchodu; |
16. |
trvá na tom, aby byly dodrženy pařížské zásady o účinnosti pomoci, v souladu s nimiž musí být veškerá pomoc mj. založena na potřebě, a proto vyzývá státy AKT, aby uvedly, jaké dodatečné prostředky související s dohodou o hospodářském partnerství jsou třeba, zejména s ohledem na regulační rámce, ochranná opatření, opatření pro usnadnění obchodu, podporu při plnění mezinárodních hygienických a rostlinolékařských norem a norem v oblasti duševního vlastnictví a na strukturu mechanismů pro sledování dohody o hospodářském partnerství; |
17. |
připomíná, že v říjnu roku 2007 přijala EU strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala zvýšit do roku 2010 společnou pomoc EU v oblasti obchodu na částku 2 miliardy EUR ročně, přičemž 1 miliarda EUR bude uvolněna z prostředků Společenství a 1 miliardu EUR poskytnou členské státy; trvá na tom, aby státy CARIFORA získaly přiměřený a spravedlivý podíl; |
18. |
žádá Komisi, aby vyjasnila systém přidělování finančních prostředků v regionu, a vyzývá členské státy, aby vyčlenily další finanční prostředky nad rámec rozpočtových závazků na období 2008–2013; |
19. |
vyzývá ke včasnému vymezení a zajištění rovnoměrného rozdělení prostředků na pomoc v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by Komise a členské státy měly zajistit, aby tyto finanční prostředky byly doplňkovými zdroji, a ne pouze přeskupenými finančními prostředky Evropského rozvojového fondu, aby byly v souladu s prioritami států CARIFORA a aby jejich vyplácení bylo v co největší míře zajišťováno prostřednictvím Fondu pro regionální rozvoj a bylo vhodně načasované, předvídatelné a odpovídalo termínům provádění státních a regionálních strategických rozvojových plánů; doporučuje, aby Komise a státy CARIFORA tyto finanční prostředky efektivně využily jako příspěvek k vyrovnání případné ztráty příjmů z celních poplatků a k posilování konkurenceschopnosti a řešení potřeb podpory rozvoje; |
20. |
vyzývá Komisi, aby vyjasnila, které prostředky jsou nad rámec financování 10. Evropského rozvojového fondu; vyzývá Komisi, aby zajistila, že všechna opatření rozvojové spolupráce, včetně jejich financování, budou realizována urychleně, přiměřeně a účinně; |
21. |
konstatuje, že pokles příjmů z cel v důsledku liberalizace zaznamenávají v první fázi Bahamy, Antigua a Barbados; akceptuje skutečnost, že pokud jde o ostatní státy CARIFORA, podstatná část vývozu EU buď již nepodléhá obchodním překážkám, nebo se zde liberalizace projeví v plném rozsahu až v 10.–15. roce harmonogramu provádění; |
22. |
zdůrazňuje, že v případě potřeby by bezcelní a bezkvótový režim měly doprovázet podstatné změny pravidel původu s cílem dosáhnout výrazného nárůstu vývozu zboží; v tomto ohledu vítá nedávná prohlášení Komise, že by pravidla původu mohla být modernizována v souladu se zásadou kumulace podle článku 10; |
23. |
vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně podávala zprávy o objemu patentových přihlášek a množství sporů na základě Smlouvy o patentové spolupráci; vyzývá Komisi, aby předkládala pravidelné zprávy o provádění závazků v oblasti převodu technologií zakotvených ve smlouvě; naléhavě vyzývá Komisi, aby neusilovala o harmonizaci standardů práv duševního vlastnictví ve vyšší míře, než jaká odpovídá úrovni rozvoje států CARIFORA; zdůrazňuje, že je důležité pomoci státům CARIFORA při sledování jednání, jež narušuje hospodářskou soutěž ve farmaceutickém odvětví; |
24. |
důrazně vybízí vyjednavače všech plnohodnotných dohod EPA, aby plně zohlednili transparentní hospodaření s přírodními zdroji a určili osvědčené postupy, které státům AKT umožní, aby z těchto zdrojů dosahovaly co nejvyšších zisků; |
25. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila, že ustanovení týkající se vymáhání dodržování práv duševního vlastnictví nebudou použita proti legitimní konkurenci ze strany dodavatelů generických farmaceutických výrobků nebo k tomu, aby vládním subjektům zabývajícím se nákupem bránila v přístupu k dodávkám generických léčiv; |
26. |
uznává, že je nutno začlenit kapitolu o ochraně obchodu, která obsahuje bilaterální ochranná opatření; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření; |
27. |
bere na vědomí, že do souhrnné dohody o hospodářském partnerství byla doplněna kapitola o rozvojové spolupráci upravující spolupráci v obchodu zbožím, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu na podporu podnikání, obchod v oblasti služeb, obchodní otázky, budování institucionálních kapacit a fiskální úpravy; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí až poté, co bude vybudována náležitá kapacita; |
28. |
zdůrazňuje, že by dohoda o hospodářské spolupráci měla zohlednit specifické zájmy malých a středních podniků na obou stranách; |
29. |
žádá, aby Evropská unie uplatňovala princip doložky nejvyšších výhod na všechny subregionální skupiny v oblasti AKT; |
30. |
uznává selektivní uplatňování doložky nejvyšších výhod vůči Unii ze strany CARIFORA a dalších subregionálních skupin; |
31. |
domnívá se, že vzhledem k ustanovením o zvláštním a diferencovaném přístupu obsaženým v článku 5 dohody o hospodářském partnerství a v zájmu dosažení cíle snížení chudoby by vhodné rozvojové ukazatele této dohody měly sloužit ke třem hlavním účelům: k zahájení provádění závazků, které v rámci dohody o hospodářském partnerství přijaly státy CARIFORA, nebo ke stanovení výjimek pro tyto země; ke sledování dopadu provádění dohody o hospodářském partnerství na udržitelný rozvoj a snižování chudoby; a ke sledování provádění závazků ES, zejména pokud jde o čerpání a účinné poskytování přislíbené finanční a technické podpory; |
32. |
zdůrazňuje, že je při provádění dohody o hospodářském partnerství zapotřebí využívat rozvojové ukazatele pro měření očekávaných hospodářských a sociálních výsledků (jako je snižování chudoby, lepší životní úroveň a otevřenost ekonomiky); |
33. |
poukazuje na výrazně rozdílnou výši veřejných výdajů na zemědělské dotace a finanční a technickou podporu; |
34. |
konstatuje, že tato skutečnost znevýhodňuje zemědělce ve státech AKT, neboť je tím snížena jejich konkurenceschopnost jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni, protože reálná cena jejich výrobků ve srovnání s dotovanými výrobky v EU a USA je mnohem vyšší; |
35. |
podporuje proto výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedeny především v zájmu ochrany mladých odvětví nebo citlivých produktů v těchto zemích; |
36. |
vyzývá k zavedení odpovídajících a transparentních monitorovacích mechanismů – s jasně vymezenou rolí a vlivem – za účelem sledování dopadu dohod EPA se zvýšeným zapojením států AKT a rozsáhlými konzultacemi se zainteresovanými subjekty; |
37. |
žádá Komisi, aby podpořila vytvoření nezávislého monitorovacího mechanismu v rámci států CARIFORA, jehož prostřednictvím by bylo možné zjišťovat, do jaké míry dosahuje dohoda o hospodářském partnerství svých cílů, a aby na jeho fungování vyčlenila potřebné zdroje; |
38. |
domnívá se, že je důležité, aby byl v rámci provádění dohod o hospodářském partnerství zaveden vhodný monitorovací systém, který by byl koordinován příslušným parlamentním výborem a sestával z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj a jenž by zajišťoval náležitou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru pro mezinárodní obchod a celkový soulad obchodní a rozvojové politiky; domnívá se, že činnost tohoto parlamentního výboru by měla být flexibilní a že by měla být aktivně koordinována s činností Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU; |
39. |
zdůrazňuje zásadní úlohu parlamentů a nestátních subjektů ve státech CARIFORA při sledování naplňování dohody o hospodářském partnerství a při její správě; konstatuje, že jejich účinné zapojení vyžaduje jasnou a inkluzivní agendu mezi EU a státy CARIFORA; |
40. |
žádá Evropskou radu, aby před ratifikací dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a členskými státy Evropské unie konzultovala s regionálními zastupitelstvy nejodlehlejších oblastí Unie, jež se nacházejí v karibské oblasti (Martinik, Guadeloupe a Francouzská Guayana); |
41. |
vítá výše uvedené společné prohlášení a skutečnost, že nejpozději pět let po podpisu dohody bude proveden povinný komplexní přezkum, který bude poté opakován každých pět let, s cílem zjistit dopad dohody včetně nákladů a důsledků jejího provádění; poukazuje na to, že se strany zavázaly, že podle potřeby pozmění její ustanovení a upraví jejich uplatňování; žádá, aby byly do všech revizí dohody o hospodářském partnerství zapojeny Evropský parlament a parlamenty států CARIFORA; |
42. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a států AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 591.
(10) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(11) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
(12) Úř. věst. C 273 E, 14.11.2003, s. 305.
(13) Přijaté texty, P6_TA(2009)0051.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/106 |
Středa 25. března 2009
Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a Pobřežím slonoviny
P6_TA(2009)0176
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Pobřežím slonoviny na straně druhé
2010/C 117 E/18
Evropský parlament,
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, kterou se stanoví rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria kolektivně vypracovaná mezinárodním společenstvím s cílem vymýtit chudobu,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na své usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) v Cancúnu (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola z Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2),
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
s ohledem na své usnesení ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (3),
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (DDA) (7),
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 (8) a ze dne 12. prosince 2007 (9) o dohodách o hospodářském partnerství,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC) z dubna roku 2006, října roku 2006, května roku 2007, října roku 2007, listopadu roku 2007 a května a června roku 2008,
s ohledem na svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, nařízení (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho státy na straně druhé,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že se na obchodní vztahy mezi Evropskou unií a zeměmi AKT, které platily do 31. prosince 2007 a které zemím AKT udělovaly přednostní přístup na trhy EU na nerecipročním základě, vztahovala výjimka z obecných pravidel WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody o hospodářském partnerství (dohody EPA) jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posílit regionální integraci a podpořit postupné začleňování ekonomik států AKT do světové ekonomiky, a tím i jejich udržitelný sociální a hospodářský rozvoj, a dále přispět k obecnému úsilí o vymýcení chudoby a vytváření bohatství v zemích AKT, |
C. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody o hospodářském partnerství (IEPA) jsou svou povahou dohody slučitelné s pravidly WTO, jejichž součástí jsou významné závazky v oblasti obchodu se zbožím mající za cíl zabránit narušení obchodu zemí AKT s Evropskou unií, a proto by měly být považovány za prozatímní řešení během pokračujících jednání o uzavření komplexní dohody o hospodářském partnerství (EPA) se západoafrickým regionem, |
D. |
vzhledem k tomu, že obchodní pravidla obsažená v prozatímní dohodě EPA by měla být doprovázena výraznější pomocí zaměřenou na obchod, jako je budování správních kapacit a zavádění opatření na podporu řádné veřejné správy, |
E. |
vzhledem k tomu, že Pobřeží slonoviny zaujímá mezi 163 zeměmi 151. místo v indexu vnímání korupce organizace Transparency International za rok 2008, |
F. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu (EU Strategy on Aid for Trade) má za cíl posílit schopnost rozvojových zemí využívat nové obchodní příležitosti, |
G. |
vzhledem k tomu, že některé země AKT usilovaly v rámci jednání o dohodách EPA o začlenění doložky nejvyšších výhod (DNV), která stanovuje normální, nediskriminační celní sazby na dovoz zboží, aby se zajistilo, že se všemi vývozci bude zacházeno stejným způsobem jako s obchodními vývozci, jimž jsou poskytovány největší výhody, |
H. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi ekonomikami EU a AKT je omezená, protože valná většina vývozu EU je tvořena zbožím, jež země AKT nevyrábějí, ale potřebují jej buď pro přímou spotřebu, nebo jako vstupy pro domácí průmysl, že to neplatí v případě obchodu se zemědělskými produkty, neboť vývozní dotace EU představují pro výrobce ze zemí AKT vážnou překážku v odvětví zemědělské, živočišné a mlékárenské výroby a narušují a nezřídka i ničí místní a regionální trhy, a EU by proto měla bezodkladně přistoupit k postupnému rušení všech typů vývozních dotací, |
I. |
vzhledem k tomu, že mezi Evropským společenstvím a státy AKT byla sjednána nová, dokonalejší a pružnější pravidla původu, která by potenciálně mohla státům AKT poskytnout značné výhody, pokud budou řádně uplatňována a bude zohledněny jejich omezené kapacity, |
1. |
zdůrazňuje, že dohody EPA nelze považovat za uspokojivé, nedosáhnou-li tří cílů: podpory udržitelného rozvoje zemím AKT, prosazování jejich účasti na světovém obchodu a posílení procesu regionalizace; |
2. |
zdůrazňuje, že hlavním cílem této dohody je přispět na základě obchodu a rozvoje, snížení chudoby a dodržování základních lidských práv k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
3. |
připomíná, že prozatímní dohody jsou sice v souladu s pravidly WTO a lze je považovat za první krok v procesu uzavření úplné dohody EPA, nemusejí k tomuto uzavření vést nezbytně; |
4. |
doporučuje, aby při probíhajících jednáních o úplné dohodě EPA bylo postupováno flexibilně a pragmaticky; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby zohlednila zejména žádost Pobřeží slonoviny, která se týká rozvojových aspektů této dohody; v tomto ohledu vítá závěry GAERC z května 2008; |
5. |
vyzývá Komisi, aby zvážila všechny žádosti Pobřeží slonoviny o nové projednání veškerých ustanovení o sporných otázkách, která si přeje změnit, nebo zrušit; |
6. |
vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala hospodářský vývoj související s dohodou; podporuje proto úmysl Komise přezkoumat během jednání o úplné dohodě EPA všechny aspekty této dohody; zdůrazňuje, že úplná dohoda EPA by měla zahrnovat ustanovení o revizi a posouzení dopadů, jež by mělo být provedeno do 3 až 5 let po podpisu dohody, aby se zjistil sociální a hospodářský dopad, včetně nákladů a důsledků provádění; žádá, aby byl Parlament zapojen do jakékoli revize této dohody; |
7. |
připomíná, že dohody EPA musejí být slučitelné s pravidly WTO, která nevyžadují ani nezakazují závazky týkající se liberalizace nebo regulační povinnosti v otázce služeb, ochrany práv duševního vlastnictví a tzv. singapurských otázek; |
8. |
požaduje, aby byl během období přechodu od prozatímní k řádné dohodě EPA zaveden regulační rámec týkající se služeb; vyzývá k tomu, aby se pokud možno zajistilo poskytování všeobecných služeb včetně základních veřejných služeb; v této souvislosti znovu potvrzuje své názory uvedené v usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (11); |
9. |
domnívá se, že úplná dohoda EPA by měla obsahovat část týkající se politického dialogu a obrany lidských práv; |
10. |
vyjadřuje naději, že na Pobřeží slonoviny bude co nejdříve demokraticky zvolena odpovědná vláda; proto vítá veškeré přípravy, které dokončila nezávislá volební komise (CEI), důrazně však tuto komisi žádá, aby co nejdříve zveřejnila nový realistický harmonogram voleb; domnívá se, že to, zda Parlament podpoří uzavření řádné dohody EPA mezi EU a Pobřežím slonoviny, by mělo záviset na konání voleb v této zemi a na tom, zda vládne demokraticky zvolená vláda; žádosti se mají projednat co nejdříve; |
11. |
oceňuje signatáře dohody za to, že usnadnili průběh celních reforem v západoafrickém regionu, zejména vzhledem k postavení Pobřeží slonoviny, které je jednou z nejvyspělejších a nejvíce prosperujících ekonomik v západní Africe a hnací silou obchodního a ekonomického rozvoje; |
12. |
vítá utváření západoafrické celní unie a zejména výhody, které Pobřeží slonoviny získá díky koordinaci západoafrického regionu, jež povede k vytvoření většího trhu, zvýšení obchodu a možností pro dosažení úspor z rozsahu; |
13. |
připomíná, že obchod Pobřeží slonoviny s ostatními státy v regionu tvoří jen malý podíl na jeho celkovém objemu obchodu, a zdůrazňuje, že má-li být v této oblasti zajištěn udržitelný růst, je zapotřebí posílit regionální obchodní vazby; vyzývá proto Komisi, aby náležitě zohlednila politiky regionálního uskupení nazvaného Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS); |
14. |
zdůrazňuje, že případná budoucí regionální dohoda EPA se západoafrickým regionem nesmí za žádných okolností ohrozit soudržnost nebo oslabit regionální integraci těchto zemí; |
15. |
domnívá se, že úplná dohoda EPA by měla díky jednodušším a dokonalejším pravidlům původu podpořit vývoz zpracovaných výrobků, a to především v klíčových odvětvích, jako je textilní průmysl, rybolov a zemědělství; |
16. |
vyzývá Evropskou unii, aby Pobřeží slonoviny poskytla zvýšenou a přiměřenou technickou i administrativní pomoc, a to i soukromému sektoru a občanské společnosti, aby tak pomohla ekonomice Pobřeží slonoviny přizpůsobit se podmínkám vyplývajícím z prozatímní dohody EPA; |
17. |
připomíná, že v říjnu 2007 EU přijala strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala, že do roku 2010 navýší společnou pomoc EU v oblasti obchodu na 2 miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (1 miliarda EUR z prostředků Společenství a 1 miliarda EUR z prostředků členských států); trvá na tom, aby Pobřeží slonoviny získalo náležitý a spravedlivý podíl; žádá brzké stanovení a zajištění tohoto podílu z pomoci v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by se mělo jednat o další zdroje, nikoli pouze o přeskupení finančních prostředků z Evropského rozvojového fondu (ERF), že by tyto prostředky měly odpovídat prioritám Pobřeží slonoviny a že by jejich vyplacení mělo být vhodně načasované, předvídatelné a v souladu s prováděcími harmonogramy národních a regionálních strategických plánů rozvoje; odmítá jakékoli podmiňování evropské pomoci ratifikací uvedené dohody EPA a vyzývá Komisi, aby zaručila, že přístup k finančním prostředkům z 10. Evropského rozvojového fondu nebude vázán na výsledky a tempo vyjednávání; |
18. |
zdůrazňuje význam transparentního hospodaření s přírodními zdroji, jelikož jsou pro rozvoj klíčové; důrazně žádá účastníky jednání o konečné dohodě EPA, aby tento mechanizmus plně začlenili do jednání a aby navrhli nezbytné osvědčené postupy, které Pobřeží slonoviny umožní maximální využití těchto zdrojů; znovu v této souvislosti potvrzuje své názory uvedené v usnesení ze dne 13. března 2007 (12) o sociální odpovědnosti podniků a žádá Komisi, aby zajistila dodržování základních norem MOP, paktů v sociální oblasti a oblasti životního prostředí a mezinárodních dohod ze strany nadnárodních podniků se sídlem v EU, jež mají výrobní zařízení v zemích AKT, s cílem vytvořit celosvětovou rovnováhu mezi hospodářským růstem a vyššími normami v sociální oblasti a oblasti životního prostředí; |
19. |
vyzývá orgány Pobřeží slonoviny, aby v souvislosti s podpisem této prozatímní dohody podporovaly a chránily malé a střední podniky; oceňuje, že malé a střední podniky mají podle prozatímní dohody EPA 15 let na to, aby se přizpůsobily změnám; |
20. |
domnívá se, že rozvoj lidských zdrojů v tomto regionu má mimořádný význam pro to, aby změněný obchodní systém přinášel zisk, a vyzývá k vytváření pobídek pro udržení kvalifikovaných a vzdělaných pracovníků v Pobřeží slonoviny a získávání nových pracovních sil tohoto typu; |
21. |
soustavně podporuje uzavření úplné dohody EPA mezi Evropským společenstvím a Pobřežím slonoviny; domnívá se, že je třeba projednat mimo jiné tato klíčová témata:
|
22. |
lituje skutečnosti, že z liberalizace byla vyřazena řada produktů, mimo jiné cement, benzín a automobily, jejichž nízké dovozní náklady mohou být velmi důležité pro místní podnikatele a nově vznikající průmyslová odvětví na vyšší úrovni hodnotového řetězce; |
23. |
trvá na tom, že všechny úplné dohody EPA by měly zahrnovat ustanovení o základních normách řádné veřejné správy, transparentnosti a dodržování lidských práv; |
24. |
domnívá se, že úplná dohoda EPA přinese občanům Pobřeží slonoviny maximální výhody, bude-li v této zemi demokraticky zvolena zodpovědná vláda; vyjadřuje naději, že se časem v Pobřeží slonoviny taková vláda ujme moci; |
25. |
domnívá se, že je důležité, aby byl při provádění dohod EPA vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinovaný příslušným parlamentním výborem sestávajícím z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj a který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; domnívá se, že tento parlamentní výbor by měl fungovat pružně a měl by aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že toto monitorování by mělo být zahájeno po přijetí každé prozatímní dohody EPA; |
26. |
vyzývá Radu a Komisi, aby při vyjednávání o přechodu od prozatímní dohody o hospodářském partnerství k řádné dohodě poskytovaly Parlamentu včasné informace; |
27. |
vyzývá Komisi, aby připravila pro země, jež si nepřejí uzavřít úplnou dohodu o hospodářském partnerství, schůdná alternativní řešení, která by jim zaručila přístup na trh; |
28. |
zdůrazňuje zejména zásadní úlohu parlamentů zemí AKT a nestátních subjektů při monitorování a správě dohod EPA a žádá Komisi, aby podpořila jejich zapojení do probíhajících jednání; poukazuje na to, že to vyžaduje, aby EU a země AKT schválily jasný program jednání založený na účasti všech aktérů; |
29. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
(11) Přijaté texty, P6_TA(2008)0407.
(12) Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 45.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/112 |
Středa 25. března 2009
Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a Ghanou
P6_TA(2009)0177
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o uzavření prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ghanou na straně druhé
2010/C 117 E/19
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (9) a svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ghanou na straně druhé,
s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC) z dubna roku 2006, října roku 2006, května roku 2007, října roku 2007, listopadu roku 2007, května roku 2008 a listopadu roku 2008,
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Deklaraci tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000, která vymezuje rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria stanovená celým mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že obchodní vztahy mezi Evropskou unií a státy AKT platné do 31. prosince 2007, které zemím AKT udělovaly přednostní přístup na trhy EU na nerecipročním základě, neodpovídaly pravidlům WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posílit regionální integraci a podpořit postupné začleňování ekonomik států AKT do světového hospodářství, a tím napomoci jejich udržitelnému sociálnímu a hospodářskému rozvoji a přispět k obecnému úsilí o odstranění chudoby v těchto státech, |
C. |
vzhledem k tomu, že pravidla WTO od zemí, které podepsaly dohody EPA, nevyžadují, aby přijímaly závazky, pokud jde o liberalizaci v oblasti služeb, investic, zadávání státních zakázek, práv duševního vlastnictví, hospodářské soutěže, usnadnění trhu, ochrany údajů, pohybu kapitálu nebo daňové správy, že jednání o těchto záležitostech by se měly konat pouze tehdy, pokud k tomu jsou svolné obě strany; vzhledem k tomu, že cílů posílení rozvoje a snížení chudoby obsažených v dohodách EPA je třeba dosahovat prostřednictvím postupné a řádně řízené liberalizace obchodu založené na měřítkách rozvoje, jež mohou hrát roli při podpoře diverzifikace trhu, hospodářského růstu a rozvoje, |
D. |
vzhledem k tomu, že v závěrech z jednání Rady pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC), které se konalo ve dnech 26. – 27. května 2008, je vyzdvižena potřeba pružného přístupu spolu s potřebou zajištění odpovídajícího pokroku a že je zde obsažena výzva adresovaná Komisi, aby využila veškeré pružnosti a asymetrie, kterou umožňují pravidla WTO, s cílem zohlednit rozdílné potřeby a úroveň rozvoje jednotlivých zemí a regionů AKT, |
E. |
vzhledem k tomu, že dřívější systémy obchodních preferencí nedokázaly přispět k významnému zlepšení hospodářské situace v těchto zemích, |
F. |
vzhledem k tomu, že „prozatímní“ dohody o hospodářském partnerství jsou dohodami o obchodu se zbožím, jež mají za cíl zabránit narušení obchodu zemí AKT s Unií, a že by měly být vnímány jako dočasné řešení, zatímco pokračují jednání o uzavření komplexní dohody EPA s celým regionem západní Afriky, |
G. |
vzhledem k tomu, že obchodní pravidla vytvořená dohodou EPA by mohla mít mnohem větší globální dopad než odstranění celního sazebníku, |
H. |
vzhledem k tomu, že podle čl. 37 odst. 6 dohody z Cotonou mají země AKT právo hledat alternativy k EPA, |
I. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody o hospodářském partnerství jsou odrazovým můstkem pro uzavření řádných dohod, |
J. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie nabízí zemím AKT bezcelní přístup na své trhy bez jakýchkoli kvót s tím, že stanovila přechodné období pro rýži (do roku 2010) a cukr (2015), |
K. |
vzhledem k tomu, že kapacity jednotlivých zemí AKT jakož i zemí AKT a Evropské unie se značně liší, |
L. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi ekonomikami EU a AKT je omezená, protože valná většina vývozu EU je tvořena zbožím, jež země AKT nevyrábějí, ale potřebují jej buď pro přímou spotřebu, nebo jako vstupy pro státní průmysl, |
M. |
vzhledem k tomu, že současná finanční a hospodářská krize znamená, že obchodní politika bude mít pro rozvojový svět větší význam než kdykoli předtím, má-li plně využít příležitostí, které nabízí mezinárodní obchod, |
N. |
vzhledem k tomu, že v textech dohod EPA je obsaženo uzavření doložky nejvyšších výhod, jež pro dovážené zboží stanoví běžnou, nediskriminační sazbu s cílem zajistit, aby se všemi vývozci bylo zacházeno stejně jako s nejvíce zvýhodněným vývozcem, |
O. |
vzhledem k tomu, že Evropské společenství se zeměmi AKT vyjednala nová, lepší pravidla pro označování původu, která by mohla zemím AKT přinést značné výhody, budou-li řádně uplatňována a budou-li náležitě zohledňovat nižší kapacity těchto zemí, |
P. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu má zlepšit schopnost rozvojových zemí využívat nových obchodních příležitostí, |
Q. |
vzhledem k tomu, že řádná dohoda EPA nevyhnutelně ovlivní rozsah a obsah budoucích dohod mezi zeměmi AKT a dalšími obchodními partnery a pozici regionu při vyjednáváních, |
R. |
vzhledem k tomu, že obchodní bilance mezi Evropskou unií a Hospodářským společenstvím států západní Afriky (ECOWAS) je vyrovnaná, pokud jde o obchod mezi oběma regiony, |
S. |
vzhledem k tomu, že Ghana je členem společenství ECOWAS, které sdružuje 15 států; že jednotlivé státy v tomto regionu se rozlohou vzájemně výrazně liší a dosahují velmi různé úrovně HDP, |
T. |
vzhledem k tomu, že z 15 členských států společenství ECOWAS je 12 považováno za nejméně rozvinuté země, |
U. |
vzhledem k tomu, že Ghana, Pobřeží slonoviny a Nigérie nepatří mezi nejméně rozvinuté země; že z rozdílů ve vládních zdrojích a kapacitě v rámci regionálního uskupení ECOWAS mohou proto pramenit možné problémy, neboť většina členů tohoto společenství mezi nejméně rozvinuté země patří, |
1. |
opakuje svůj názor, že pokud jsou dohody o hospodářském partnerství správně navrženy, představují příležitost k oživení obchodních vztahů mezi AKT a EU, podpoře hospodářské diverzifikace AKT a regionální integrace a ke snížení chudoby v zemích AKT; |
2. |
bere na vědomí výhody, které vývozcům přineslo podepsání prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a zeměmi AKT na straně druhé, neboť po vypršení platnosti doložky nejvyšších výhod poskytované podle dohody z Cotonou dne 31. prosince 2007 se zachovaly a významně rozšířily možnosti pro vývoz z Ghany do EU, a to jak prostřednictvím plného zpřístupnění trhu, tak pomocí lepších pravidel pro označování původu; |
3. |
vítá skutečnost, že Evropské společenství nabízí zemím AKT přístup na trh Unie osvobozený od cel a kvót u většiny produktů s cílem podpořit liberalizaci obchodu mezi AKT a Unií; |
4. |
zdůrazňuje, že dohody EPA s Ghanou nesmí za žádných okolností ohrozit soudržnost ani regionální integraci uskupení ECOWAS; |
5. |
připomíná, že ačkoli je prozatímní dohoda slučitelná s pravidly stanovenými WTO a lze ji považovat za první krok, nemusí automaticky směřovat k řádné dohodě EPA; |
6. |
poukazuje na to, že pravidla WTO nevyžadují ani nezakazují dohody o službách a o tzv. singapurských otázkách; |
7. |
bere na vědomí, že prozatímní dohoda EPA stanovila přechodná období pro malé a střední podniky, aby se mohly přizpůsobit změnám zavedeným touho dohodou, a důrazně vyzývá orgány dotčených států, aby při jednáních o řádné dohodě EPA nadále zájmy malých a středních podniků podporovaly; |
8. |
naléhavě vybízí země AKT, aby dále prohlubovaly proces liberalizace a podporovaly příslušné reformy i nad rámec obchodu se zbožím a aby dále posilovaly liberalizaci obchodu se službami; |
9. |
naléhavě žádá Komisi, aby nevyvíjela na Ghanu nepřiměřený tlak s cílem přimět ji přijmout závazky liberalizace v oblasti veřejných služeb, včetně tzv. singapurských témat; |
10. |
vyzývá Unii, aby v návaznosti na podpis prozatímní dohody EPA poskytla úřadům zemí AKT a soukromému sektoru větší a vhodnou pomoc s cílem usnadnit jejich přechod na tržní hospodářství; |
11. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby jasně určily, jak budou v regionu AKT konkrétně rozděleny finanční prostředky v souladu s přislíbenými výdajovými prioritami v rámci navýšeného rozpočtu na podporu a rozvoj obchodu; |
12. |
připomíná, že v říjnu roku 2007 EU přijala strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala, že do roku 2010 navýší společnou pomoc EU v oblasti obchodu na 2 miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (tj. 1 miliarda EUR z prostředků Společenství a 1 miliarda EUR z prostředků členských států); trvá na tom, aby západoafrický region dostal odpovídající a spravedlivý podíl; |
13. |
vyzývá ke včasnému vymezení a zajištění rozdělení prostředků pro pomoc v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by tyto prostředky měly představovat dodatečné zdroje, a nikoli opětovně použité finanční prostředky Evropského rozvojového fondu (ERF), že by měly splňovat priority Ghany a že by jejich vyplacení mělo být vhodně načasované, předvídatelné a v souladu s prováděcím harmonogramem národních a regionálních strategických plánů rozvoje; odmítá jakýkoli druh podmíněnosti spojené s dohodami o hospodářském partnerství v oblasti poskytování evropské pomoci a vyzývá Komisi, aby zaručila oddělení přístupu k finančním prostředkům 10. Evropského rozvojového fondu od výsledků a rychlosti vyjednávání; |
14. |
naléhavě vyzývá příslušné země, aby poskytovaly jednoznačné a transparentní údaje o hospodářské a politické situaci a rozvoji v těchto zemích s cílem zlepšit spolupráci s Evropskou unií; |
15. |
upozorňuje na význam transparentního řízení přírodních zdrojů, neboť ty jsou pro rozvoj klíčové; důrazně žádá účastníky jednání o řádné dohodě EPA, aby tento mechanismus plně začlenili do jednání a aby navrhli nezbytné osvědčené postupy s cílem zajistit, aby Ghana mohla z těchto zdrojů získat co nejvyšší výnosy; s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 o sociální odpovědnosti podniků: nové partnerství (11) a žádá Komisi, aby zajistila dodržování základních norem Mezinárodní organizace práce, paktů v sociální oblasti a oblasti životního prostředí a mezinárodních dohod ze strany nadnárodních podniků se sídlem v EU, jež mají výrobní zařízení v zemích AKT, s cílem vytvořit celosvětovou rovnováhu mezi hospodářským růstem a vyššími normami v sociální oblasti a oblasti životního prostředí; |
16. |
zdůrazňuje význam vnitroregionálního obchodu a nutnost zvýšení regionálních obchodních propojení, má-li být v regionu zajištěn trvale udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; |
17. |
vyzývá k dalšímu snižování sazeb mezi rozvojovými zeměmi a regionálními uskupeními, které v dnešní době představují 15–20 % obchodní hodnoty, a k další podpoře obchodu mezi jižními zeměmi, hospodářského růstu a regionální integrace; |
18. |
vítá utváření západoafrické celní unie a úsilí vynakládané na vybudování měnové unie, zejména vzhledem k výhodám, které firmy získají díky synchronizaci západoafrického regionu, jež povede k vytvoření rozsáhlejšího trhu a zvýšení obchodu a příležitostí pro úspory z rozsahu; |
19. |
vyzývá k vytvoření vhodného a transparentního monitorovacího mechanismu – s jasnými úkoly a vlivem – určeného ke sledování dopadů dohod EPA, do něhož by se ve větší míře zapojily země AKT a v jehož rámci by probíhaly široké konzultace se zúčastněnými stranami; zdůrazňuje, že by nejpozději pět let od podepsání prozatímní dohody EPA měl být proveden komplexní přezkum jejího sociálně hospodářského dopadu, včetně nákladů a dopadu jejího zavedení, který umožní změnit ustanovení této dohody a upravit její uplatňování; |
20. |
trvá na tom, aby byly dodrženy pařížské zásady o účinnosti pomoci, v souladu s nimiž musí být pomoc mj. založena na aktuální potřebě, a proto vyzývá země AKT, aby upřesnily, na jaké účely by měly být využity dodatečné finanční prostředky související s dohodami EPA, a to zejména pokud jde o regulační rámce, ochranná opatření, opatření na rozvoj obchodu, podporu při plnění mezinárodních sanitárních a fytosanitárních norem a norem v oblasti duševního vlastnictví a strukturu mechanismů pro monitorování dohod EPA; |
21. |
žádá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, pro obnovení jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, aby dohody o liberalizaci měly i nadále pozitivní přínos pro rozvoj chudých zemí; |
22. |
je přesvědčen, že řádné dohody o hospodářském partnerství by měly být doplňkem k dohodě o rozvojové agendě z Dohá, a nikoli alternativou pro státy AKT; |
23. |
uznává, že je nutno začlenit kapitolu o ochraně obchodu, která obsahuje bilaterální ochranná opatření; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání o uzavření komplexní dohody EPA dala souhlas k revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní EPA, aby byla zaručena jejich náležitá, transparentní a rychlá aplikace, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
24. |
poukazuje na značně rozdílnou výši veřejných výdajů na zemědělské dotace a podporu; zatímco EU na tyto účely ročně vynaloží 55 miliard EUR a USA vynaloží 55 miliard USD, Ghana od osmdesátých let svým zemědělcům / výrobcům zemědělských produktů žádné dotace neposkytuje; |
25. |
je přesvědčen, že ačkoli ghanské zemědělské produkty mají preferenční přístup na trh EU, dohody EPA nemohou napomoci rozvoji ghanské zemědělské produkce, pokud se nezlepší výrobní kapacity a nedojde k jejich modernizaci v rámci technických a finančních investic; |
26. |
konstatuje, že tato skutečnost znevýhodňuje zemědělce v zemích AKT, neboť snižuje jejich konkurenceschopnost v jejich vlastních zemích i v zahraničí, protože jejich produkty jsou v reálném vyjádření nákladnější než subvencované produkty z Evropské unie a Spojených států amerických; |
27. |
podporuje proto výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedené především v zájmu ochrany mladých průmyslových odvětví nebo citlivých produktů v dotčených zemích; |
28. |
bere na vědomí, že Ghana získala výjimky z celních sazeb pro drůbeží a jiné maso, rajčata, cibuli, cukr, tabák a pivo; |
29. |
zdůrazňuje, že řádná dohoda EPA by měla podporovat vývoz zpracovaných výrobků se zjednodušenými a zlepšenými pravidly pro označování původu, zejména v klíčových odvětvích, jako je např. zemědělství; |
30. |
souhlasí s tím, aby řádná dohoda EPA zahrnovala kapitolu o rozvojové spolupráci (kapitola 2), která bude zahrnovat rozvojovou spolupráci, daňové úpravy, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu příznivou pro podnikání, kterou je třeba realizovat v plném rozsahu; zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí uzavřít v rámci řádných regionálních dohod kapitoly o službách, investicích a otázkách spojených s obchodem; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí až poté, co bude vybudována náležitá kapacita; |
31. |
zdůrazňuje, že všechny řádné dohody EPA musí zahrnovat také ustanovení o řádné správě věcí veřejných, transparentní činnosti politických orgánů a lidských právech; |
32. |
zdůrazňuje, že dohody EPA by měly přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
33. |
vyzývá jednající strany, aby do dohody začlenily závazná pravidla pro investice, hospodářskou soutěž a zadávání veřejných zakázek, díky nimž by Ghana mohla přilákat obchod a investice; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že tato pravidla budou obecně uplatňována, budou přínosná jak pro spotřebitele, tak pro místní orgány veřejné správy; |
34. |
je si vědom významného přínosu nestátních subjektů a dalších zúčastněných stran v regionu ECOWAS a bere na vědomí analýzu dopadů dohod EPA, jež umožní vybudovat skutečné partnerství nezbytné pro sledování těchto dohod; |
35. |
žádá rychlý průběh ratifikačního procesu prozatímní dohody EPA, aby partnerské země mohly bez zbytečných prodlev začít využívat jejích výhod; |
36. |
doporučuje, aby při probíhajících jednáních o řádné dohodě EPA bylo postupováno flexibilně, odpovídajícím způsobem a pragmaticky; žádá v této souvislosti Komisi, aby zejména zohlednila žádost Ghany, která je znepokojena rozvojovými hledisky dohody; v tomto ohledu vítá závěry vítá závěry GAERC z května 2008; |
37. |
vyzývá obě strany, aby podle plánu ukončily jednání v průběhu roku 2009; dále je vyzývá, aby přijaly všechna opatření potřebná pro to, aby mohly řádnou dohodu EPA mezi zeměmi AKT a Evropskou unií uzavřít, jak bylo zamýšleno, do konce roku 2009; |
38. |
zdůrazňuje, že řádná dohoda EPA by měla obsahovat doložku o přezkumu a posouzení celkového dopadu, které by měly být provedeny do tří až pěti let po podpisu dohody; žádá, aby do přezkumu dohody byl zahrnut jak Evropský parlament, tak ghanský parlament; |
39. |
zdůrazňuje zejména zásadní úlohu parlamentů zemí AKT a nestátních subjektů při sledování a řízení dohod EPA a žádá Komisi, aby zajistila jejich účast v dalším postupu jednání; domnívá se, že to vyžaduje jasný program mezi Unií a zeměmi AKT založený na participativním přístupu; |
40. |
domnívá se, že je důležité, aby při provádění dohod EPA byl vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinovaný příslušným parlamentním výborem složených z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj, který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; tento parlamentní výbor bude fungovat pružně a bude aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že tato kontrola by měla být zahájena po přijetí každé prozatímní dohody EPA; |
41. |
trvá na tom, že Evropský parlament musí být plně informován a zapojen do přechodného procesu jednání; |
42. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
(11) Úř. věst. C 301E, 13.12.2007, s. 45.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/118 |
Středa 25. března 2009
Prozatimní dohoda o partnerství mezi tichomořskými státy a ES
P6_TA(2009)0178
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a tichomořskými státy na straně druhé
2010/C 117 E/20
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci WTO v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference WTO v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (9) a na svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a tichomořskými státy na straně druhé,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, která byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC) z dubna 2006, října 2006, května 2007, října 2007, listopadu 2007 a května 2008,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Deklaraci tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000, která vymezuje rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria stanovená celým mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2008 obchodní vztahy mezi Evropskou unií a státy AKT, které státům AKT udělovaly přednostní přístup na trhy EU na nerecipročním základě, přestaly odpovídat pravidlům WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody o hospodářském partnerství (EPA) jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posilovat regionální integraci a podporovat postupné začleňování ekonomik států AKT do světového hospodářství, a tím napomáhat jejich udržitelnému sociálnímu a hospodářskému rozvoji a přispívat k obecnému úsilí o odstranění chudoby v těchto státech, |
C. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA by měly sloužit k tomu, aby byly vybudovány dlouhodobé vztahy, v jejichž rámci bude obchod podporovat rozvoj, |
D. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody EPA jsou dohodami o obchodu se zbožím, které mají za cíl zabránit narušení obchodu států AKT s Evropskou unií, |
E. |
vzhledem k tomu, že současná finanční a hospodářská krize znamená, že obchodní politika bude mít pro rozvojový svět větší význam než kdykoli předtím, |
F. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohoda o hospodářském partnerství se zaměřuje na obchod se zbožím a na soulad s pravidly WTO, |
G. |
vzhledem k tomu, že pravidla WTO nevyžadují od států, jež uzavřely dohodu o hospodářském partnerství, aby přijaly závazky týkající se liberalizace v oblasti služeb ani jim to nezakazují, |
H. |
vzhledem k tomu, že státní a regionální dopad závazků, jež jsou součástí dohod, by mohl být velmi výrazný, |
I. |
vzhledem k tomu, že ze 14 + 1 (Východní Timor) tichomořských států AKT k dnešnímu dni parafovaly prozatímní dohodu o hospodářském partnerství pouze Papua – Nová Guinea a Republika Fidži, |
J. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohoda o hospodářském partnerství může pravděpodobně ovlivnit oblast působnosti a obsah budoucích dohod mezi Papuou – Novou Guineou a Republikou Fidži a dalšími obchodními partnery a pozici regionu při vyjednáváních, |
K. |
vzhledem k tomu, že mezi Evropskou unií a tichomořskými státy existuje omezená hospodářská soutěž v důsledku toho, že velkou většinu vývozů z Evropské unie tvoří hlavně zboží, které tichomořské státy nevyrábějí, ale často je potřebují pro přímou spotřebu nebo jako vstupy pro vnitrostátní průmysl, |
L. |
vzhledem k současné politické situaci, kdy v čele Fidži stojí vláda vedená armádou, by každá řádná dohoda EPA měla být podmíněna dohodnutým plánem směřujícím k demokratickým volbám, schváleným všemi příslušnými politickými skupinami na Fidži, |
M. |
vzhledem k tomu, že Rada požadovala okamžité a úplné obnovení demokracie a brzký návrat k občanské vládě, |
N. |
vzhledem k tomu, že tichomořskou regionální skupinu států AKT tvoří 14 vzájemně velmi vzdálených ostrovních států a Východní Timor a že celkový počet jejich obyvatel je méně než 8 milionů; vzhledem k tomu, že tichomořské státy jsou rozmanitější než jakákoli jiná oblast, pokud jde o jejich velikost a charakteristiky, přičemž největší z těchto států (Papua – Nová Guinea) je třítisíckrát větší než ten nejmenší z nich (Niue), |
O. |
vzhledem k tomu, že rybolov a činnosti a odvětví související s rybolovem vykazují největší potenciál pro budoucí nárůst vývozu, |
P. |
vzhledem k tomu, že nová obchodní pravidla musí doprovázet zvýšení pomoci v oblasti obchodu, |
Q. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu má za cíl zlepšit schopnost rozvojových zemí využívat nových obchodních příležitostí, |
R. |
vzhledem k tomu, že se Evropská unie a státy AKT dohodly na nových a pružnějších pravidlech původu, jež budou znamenat významný přínos, budou-li prováděna náležitým způsobem a s řádným ohledem na omezené úrovně kapacity, |
S. |
vzhledem k tomu, že harmonogram probíhajících jednání od prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Evropskou unií a tichomořskými státy k řádné dohodě EPA vychází z toho, že dohoda bude uzavřena do konce roku 2009, |
1. |
zdůrazňuje, že tyto dohody nelze považovat za uspokojivé, nedosáhnou-li tří cílů: poskytnutí podpory udržitelného rozvoje státům AKT, podpora jejich účasti na světovém obchodu a posílení procesu regionalizace; |
2. |
zdůrazňuje, že hlavním cílem této dohody je dosáhnout těchto cílů: přispět k udržitelnému rozvoji států AKT, podpořit jejich účast na světovém obchodu, posílit proces regionalizace, oživit obchod mezi Evropskou unií a státy AKT a napomáhat diverzifikaci hospodářství států AKT; |
3. |
zdůrazňuje, že k dosažení ochrany před případnými škodlivými důsledky otevírání hospodářství tichomořských států musí být ze strany Evropské unie zajištěna podpůrná opatření, která přinesou skutečné výhody prostřednictvím obchodních preferencí a dosahování hospodářského a sociálního rozvoje; |
4. |
je přesvědčen, že tato dohoda EPA musí podporovat a posilovat obchod, hospodářský růst, regionální integraci, diverzifikaci hospodářství a snižování chudoby; |
5. |
vyzývá obě strany, aby podle plánu ukončily jednání v průběhu roku 2009; dále je vyzývá, aby přijaly všechna opatření potřebná pro to, aby mohly souhrnnou dohodu EPA mezi zeměmi AKT a Evropskou unií uzavřít, jak bylo zamýšleno, do konce roku 2009; |
6. |
uznává význam a výhody dosažení dohod mezi Evropskou unií a jejími partnery z oblasti AKT, které jsou slučitelné s pravidly WTO, neboť bez takovýchto dohod by naše obchodní vztahy a jejich rozvíjení bylo do značné míry narušeno; to se projevilo v přínosech, které vývozci získali z nárůstu obchodu s Evropskou unií poté, co došlo k ukončení režimu preferenčních cel podle dohody z Cotonou dne 31. prosince 2007; |
7. |
vítá skutečnost, že Evropská unie nabízí státům AKT na svůj trh přístup zcela osvobozený od cel a kvót u většiny produktů s cílem podpořit liberalizaci obchodu mezi státy AKT a Evropskou unií; |
8. |
zdůrazňuje, že podepsání prozatímní dohody o hospodářském partnerství je nezbytným krokem k zajištění udržitelného růstu v tomto regionu jako celku, a zdůrazňuje význam pokračujících jednání, která budou směřovat k uzavření souhrnné dohody podporující zvyšování obchodu a investic a regionální integraci; |
9. |
bere na vědomí, že prozatímní dohoda o hospodářském partnerství stanovila přechodná období pro malé a střední podniky (MSP), aby se mohly přizpůsobit změnám zavedeným touto dohodou, a důrazně vyzývá orgány tichomořských států, aby při jednáních o souhrnné dohodě EPA nadále podporovaly zájmy MSP; |
10. |
naléhavě žádá Komisi, aby nevyvíjela na tichomořské státy tlak, aby přijaly závazky týkající se liberalizace v oblasti služeb a tzv. „singapurských otázek“; |
11. |
naléhá na státy AKT, aby pokračovaly v procesu liberalizace, aby se příslušné reformy neomezovaly na obchod se zbožím a aby se podpořila větší liberalizace obchodu a služeb; |
12. |
vyzývá k zavedení silného regulačního rámce pro vyjednávání o službách, aby se zajistilo poskytování univerzálních služeb a postavení základních veřejných služeb mimo rámec vyjednávání; |
13. |
vyzývá Evropskou unii, aby v návaznosti na podpis prozatímní dohody o hospodářském partnerství poskytla orgánům států AKT i soukromému sektoru větší a vhodnou pomoc s cílem usnadnit jejich přechod na tržní hospodářství; |
14. |
naléhavě vyzývá příslušné státy, aby poskytovaly jasné a transparentní informace o své hospodářské a politické situaci a rozvoji s cílem zlepšit spolupráci s Komisí; |
15. |
důrazně vybízí vyjednavače všech souhrnných dohod EPA, aby plně zohlednili transparentní hospodaření s přírodními zdroji a navrhli osvědčené postupy, které příslušné státy potřebují k tomu, aby z těchto zdrojů dosahovaly co nejvyšších zisků; |
16. |
zdůrazňuje význam vnitroregionálního obchodu a nutnost zvýšení regionálních obchodních propojení, má-li být v regionu zajištěn trvale udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; |
17. |
vybízí k dalšímu snižování cel mezi rozvojovými zeměmi a regionálními seskupeními, která nyní činí 15 až 25 % obchodní hodnoty, aby se více podpořil obchodu „jih – jih“, hospodářský růst a regionální integrace; |
18. |
vyzývá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, k obnovení jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, že dohody o liberalizaci obchodu budou nadále podporovat rozvoj v chudých zemích; |
19. |
je přesvědčen, že souhrnné dohody EPA by měly být doplňkem k rozvojové agendě z Dohá, a nikoli alternativou pro státy AKT; |
20. |
uznává, že je nutno začlenit kapitolu o ochraně obchodu, která obsahuje bilaterální ochranná opatření; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření, vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání za účelem uzavření souhrnné EPA dala souhlas k revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní EPA, aby bylo zaručeno náležité, transparentní a bezodkladné uplatnění, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
21. |
podporuje výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedené především v zájmu ochrany mladých průmyslových odvětví nebo citlivých produktů v dotčených zemích; |
22. |
požaduje rychlý průběh ratifikačního procesu, aby mohly partnerské země využívat výhod, které skýtá prozatímní dohoda o hospodářském partnerství, bez zbytečných prodlev; |
23. |
připomíná, že ačkoli lze prozatímní dohodu považovat za první krok v příslušném procesu, z právního hlediska se jedná o zcela nezávislou mezinárodní dohodu, která nevede automaticky ani k řádné dohodě EPA, ani k tomu, že tuto řádnou dohodu podepíší všichni původní signatáři prozatímní dohody EPA; |
24. |
vyzývá Komisi, aby nabídla maximální pružnost v dalších jednáních, jak se uvádí v závěrech Rady (GAERC) v této věci z května 2008 a listopadu 2008; |
25. |
vyzývá Komisi, aby projednala žádosti tichomořských států, aby byla pro řádnou dohodu EPA znovu projednána některá sporná témata obsažená v prozatímní dohodě EPA, jež by rády pozměnily nebo stáhly; |
26. |
poukazuje na skutečnost, že Papua – Nová Guinea a Fidžijská republika jsou doposud jedinými členy z tichomořské oblasti, kteří tuto dohodu uzavřeli, přičemž ostatní státy tohoto regionálního uskupení se z důvodu nižšího objemu obchodu se zbožím s Evropskou unií rozhodly dohodu nepodepsat; |
27. |
připomíná, že vytvoření skutečného regionálního trhu představuje základní předpoklad pro úspěšné uplatňování dohod EPA a že regionální integrace a spolupráce jsou nezbytné pro sociální a hospodářský rozvoj tichomořských států; |
28. |
zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit, aby prozatímní dohoda EPA nevedla k oslabení politických zájmů a mínění veřejnosti s ohledem na hospodářskou integraci Tichomoří; |
29. |
zdůrazňuje tudíž, že se při uplatňování prozatímní dohody EPA a jednáních o řádné dohodě EPA musí náležitě zohlednit proces integrace v tichomořských státech; |
30. |
doporučuje, aby při probíhajících jednáních o řádné dohodě EPA bylo postupováno flexibilně, nestejnoměrně a pragmaticky; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby zejména zohlednila požadavky tichomořských států týkající se rozvojových aspektů dohody; v tomto ohledu vítá závěry GAERC z května 2008; |
31. |
upozorňuje na skutečnost, že tato dohoda může mít dopady také na vztahy mezi tichomořským regionem a jeho nejbližšími a nejdůležitějšími obchodními partnery, tj. Austrálií a Novým Zélandem, a že je třeba zajistit, aby ustanovení stávající dohody nebyla překážkou budoucím obchodním dohodám s těmito zeměmi; |
32. |
bere na vědomí, že do souhrnné dohody o hospodářském partnerství byla vložena kapitola o rozvojové spolupráci zahrnující spolupráci v obchodu se zbožím, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu na podporu podnikání, obchod v oblasti služeb, obchodní otázky, budování institucionálních kapacit a fiskální úpravy; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku ohledně toho, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí až poté, co bude vybudována náležitá kapacita; |
33. |
připomíná, že dohoda EPA musí podporovat rozvojové cíle, politiky a priority tichomořských států, a to nejen svojí strukturou a obsahem, ale také způsobem a stylem jejich provádění; |
34. |
zdůrazňuje, že dohoda EPA by měla přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
35. |
uznává skutečnost, že Evropská unie se přiklání k selektivnímu uplatňování principu doložky nejvyšších výhod u všech subregionálních skupin AKT; |
36. |
připomíná, že v říjnu 2007 EU přijala strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala, že do roku 2010 navýší společnou pomoc EU v oblasti obchodu na 2 miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (tj. 1 miliarda EUR z prostředků Společenství a 1 miliarda EUR z prostředků členských států); trvá na tom, aby tichomořský region obdržel přiměřenou a spravedlivou část této částky; |
37. |
vyzývá ke včasnému vymezení a zajištění rozdělení prostředků pro pomoc v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by tyto finanční prostředky měly být doplňkovými zdroji, a nejen znovupoužitými finančními prostředky Evropského rozvojového fondu, že by měly odpovídat prioritám Papuy – Nové Guiney a Fidžijské republiky a jejich vyplácení by mělo být včasné, předvídatelné a v souladu s harmonogramem uplatňování vnitrostátních a regionálních strategických rozvojových plánů; připomíná, že dohoda EPA musí podporovat rozvojové cíle, politiky a priority tichomořských států, a to nejen svojí strukturou a obsahem, ale i způsobem a stylem provádění; |
38. |
vyzývá Komisi, aby vzhledem k závazku, který v září 2007 přijala Rada s ohledem na Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS+) a přístup k lékům, nevyjednávala doplňková ustanovení k této dohodě, která by se týkala léků a která by ovlivňovala veřejné zdraví a přístup k lékům, v rámci řádné dohody EPA, aby po příslušných státech nepožadovala dodržování závazků vyplývajících ze Smlouvy o patentové spolupráci (PCT) a Smlouvy o patentovém právu (PLT) ani souhlas s nimi, aby do dohody nezačleňovala ustanovení směrnice 2004/48/ES (11) a aby do řádné dohody EPA nezaváděla nové otázky, např. ochranu nepůvodních databází; |
39. |
vyjadřuje svou trvalou podporu uzavření souhrnné dohody EPA mezi Evropským společenstvím a Tichomořím, včetně klíčové oblasti jednání o právech duševního vlastnictví, která se vztahují nejen na technologické produkty Západu, ale také na biologickou rozmanitost a tradiční znalosti; |
40. |
vyzývá k zavedení odpovídajících a transparentních monitorovacích mechanismů – s jasně vymezenou rolí a vlivem – za účelem sledování dopadu dohod o hospodářském partnerství se zvýšeným zapojením AKT a širokými konzultacemi se zúčastněnými subjekty; |
41. |
domnívá se, že je důležité, aby byl při provádění dohod EPA vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinován příslušným parlamentním výborem sestávajícím z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj, který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy Výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; tento parlamentní výbor musí fungovat pružně a aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že tato monitorovací činnost by měla být zahájena po přijetí každé jednotlivé prozatímní dohody o hospodářském partnerství; |
42. |
zdůrazňuje zejména zásadní úlohu parlamentů zemí AKT a nestátních subjektů při monitorování a správě dohod EPA a žádá Komisi, aby podpořila jejich zapojení do probíhajících jednání; to vyžaduje aby EU a země AKT schválily jasný program jednání založený na účasti všech aktérů; |
43. |
zdůrazňuje, že řádná dohoda o hospodářském partnerství by měla zahrnovat ustanovení o revizi a globální posouzení dopadů, jež by mělo být provedeno 3 až 5 let po podpisu dohody s cílem zjistit sociální a hospodářský dopad dohody, včetně nákladů a důsledků jejího provádění; žádá, aby se jakékoli revize dohody účastnil Evropský parlament a parlamenty tichomořských států; |
44. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29.4.2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45).
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/124 |
Středa 25. března 2009
Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a státy SADC EPA
P6_TA(2009)0179
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy SADC EPA na straně druhé
2010/C 117 E/21
Evropský parlament,
s ohledem na své usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Cancúnu (1),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola z Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2),
s ohledem na své usnesení ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (3),
s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (9),
s ohledem na svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy SADC (Southern Africa Development Community/Jihoafrické rozvojové společenství )EPA na straně druhé,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z dubna 2006, října 2006, května 2007, října 2007, listopadu 2007 a května 2008,
s ohledem na sdělení Komise o dohodách o hospodářském partnerství ze dne 23. října 2007 (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že předchozí obchodní vztahy mezi Evropskou unií a zeměmi AKT, v jejichž rámci byl těmto státům přiznán přednostní přístup na trhy EU, aniž by musely otevírat své vlastní trhy, již nejsou od 1. ledna 2008 v souladu s pravidly WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posilovat regionální integraci a podporovat postupné začleňování ekonomik států AKT do světového hospodářství, a tím napomáhat jejich udržitelnému sociálnímu a hospodářskému rozvoji a přispívat k obecnému úsilí o odstranění chudoby v těchto státech, |
C. |
vzhledem k tomu, že v důsledku současné finanční a hospodářské krize bude mít obchodní politika pro rozvojový svět větší význam než kdykoli předtím, |
D. |
vzhledem k tomu, že dřívější systémy obchodních preferencí nedokázaly přispět k zásadnímu zlepšení hospodářské situace v těchto zemích, |
E. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody EPA jsou dohodami o obchodu se zbožím, jež mají za cíl zabránit narušení obchodu zemí AKT s Evropským společenstvím; vzhledem k tomu, že tyto dohody obsahují řadu sporných ustanovení, |
F. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie nabízí zemím AKT bezcelní přístup na své trhy bez jakýchkoli kvót s tím, že stanovila přechodné období pro rýži (do roku 2010) a cukr (2015), |
G. |
vzhledem k tomu, že vhodně navržená liberalizace obchodu může podpořit diverzifikaci trhu, hospodářský růst a rozvoj, |
H. |
vzhledem k tomu, že některé země AKT usilovaly v rámci jednání o dohodách EPA o doložku nejvyšších výhod, která stanovuje normální, nediskriminační celní sazby na dovoz zboží, aby se zajistilo, že se bude se všemi vývozci jednat jako s obchodními partnery s největšími výhodami, |
I. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi EU a hospodářstvími zemí AKT je omezená, neboť převážnou většinu vývozu EU tvoří zboží, které země AKT nevyrábějí, ale potřebují jej buď pro přímou spotřebu, nebo jako vstupy pro domácí průmysl, vzhledem k tomu, že to neplatí v případě obchodu se zemědělskými produkty, neboť vývozní dotace EU představují pro výrobce ze zemí AKT vážnou překážku v odvětví zemědělské, živočišné a mlékárenské výroby a narušují a nezřídka i ničí místní a regionální trhy, a EU by proto měla bezodkladně přistoupit k postupnému rušení všech typů vývozních dotací, |
J. |
vzhledem k tomu, že zejména pokud jde o textilní a oděvní průmysl, rybolov a některé zemědělské produkty, vyjednalo Evropské společenství se státy SADC nová, lepší pravidla pro označování původu, která by mohla státům SADC přinést značné výhody, budou-li řádně uplatňována a budou-li náležitě zohledňovat nižší kapacity těchto států; vzhledem k tomu by mělo být také zdůrazněno, že pokud mají dohody EPA podpořit regionální kumulaci a investice, je potřeba přijmout jednodušší a lepší pravidla pro označování původu, aby podniky v zemích AKT mohly rozvinout vývoz zpracovaných produktů a využít nových tržních příležitostí nabízených v rámci dohod EPA, |
1. |
opakuje svůj názor, že by se dohody EPA měly řídit potřebami zemí AKT a měly by být formulovány tak, aby oživily obchodní vztahy mezi AKT a EU, podpořily rozvoj a diverzifikaci ekonomik zemí AKT, jakož i regionální integraci, snížení chudoby, dodržování základních lidských práv, a aby tudíž jako celek přispěly k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
2. |
zdůrazňuje, že Evropská unie musí poskytnout podporu při zajišťování ochrany před možnými negativními důsledky otevírání ekonomik regionu SADC, aby obchodní preference přinesly skutečné výhody a bylo dosaženo hospodářského a sociálního rozvoje; |
3. |
bere na vědomí výhody, které vývozcům přineslo parafování prozatímní dohody EPA, neboť po vypršení platnosti preferenčního sazebního zacházení podle dohody z Cotonou ze dne 31. prosince 2007 byl pro vývoz do Evropské unie zachován status quo, a předešlo se tak škodám, jež mohly vzniknout vývozcům ze zemí AKT, pokud by museli obchodovat v rámci méně příznivých obchodních systémů; |
4. |
vítá skutečnost, že Evropské společenství nabízí zemím AKT pro jejich produkty zcela bezcelní přístup na trh Evropské unie a bez jakýchkoli kvót, a to s cílem podpořit liberalizaci obchodu mezi zeměmi AKT a Evropskou unií; |
5. |
vítá závěry zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z května, června a listopadu 2008, které zdůrazňují potřebu podporovat stávající procesy regionální integrace a napomáhat rozvoji, a vyzývá Komisi, aby tento mandát v průběhu vyjednávání respektovala; v tomto ohledu zdůrazňuje, jak je důležité zabránit rozpadu celní unie jižní Afriky (SACU); |
6. |
zdůrazňuje, že podepsání prozatímní dohody EPA je nezbytným krokem k zajištění udržitelného růstu v těchto regionech i v celé oblasti, a upozorňuje na význam pokračujících jednání, která směřují k uzavření souhrnné dohody podporující zvyšování obchodu a investic a rozšiřování regionální integrace; |
7. |
vyzývá Evropskou unii, aby poskytla orgánům zemí AKT i soukromému sektoru větší a vhodně zaměřenou pomoc s cílem usnadnit transformaci jejich ekonomik po podpisu prozatímní dohody EPA; |
8. |
domnívá se, že stávající prozatímní dohoda nevěnuje zvláštní prostor ani pozornost otázkám potravinové soběstačnosti a právu na potraviny a nezvýhodňuje nástroje zemědělské a obchodní politiky, které přispívají k regulaci trhu a ochraně udržitelného rodinného zemědělství; zdůrazňuje, že těmto tématům musí být při jednání věnována hlavní pozornost, aby byl zaručen soulad obchodní politiky a všech ostatních politik EU se zásadami potravinové soběstačnosti a právem na potraviny; |
9. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby jasně určily, jak budou v regionu AKT konkrétně rozděleny finanční prostředky v souladu s přislíbenými výdajovými prioritami v rámci navýšeného rozpočtu pro pomoc v oblasti obchodu; připomíná, že v říjnu roku 2007 byla přijata evropská strategie pro pomoc v oblasti obchodu se závazkem zvýšit do roku 2010 společnou pomoc EU související s obchodem na částku dvě miliardy EUR (2 000 000 000 EUR) ročně (jednu miliardu EUR z prostředků Společenství a jednu miliardu EUR od členských států); trvá na tom, aby region SADC získal přiměřený a spravedlivý podíl; |
10. |
vyzývá, aby byly co nejdříve stanoveny a vyčleněny prostředky pro pomoc v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by tyto finanční prostředky měly tvořit doplňkové zdroje a nemělo by se jednat pouze o přeskupení finančních prostředků Evropského rozvojového fondu (ERF), že by měly být v souladu s prioritami států SADC a jejich vyplacení by mělo být vhodně načasované, předvídatelné a mělo by odpovídat termínům pro provedení vnitrostátních a regionálních rozvojových plánů; odmítá jakékoli podmiňování evropské pomoci dohodami EPA a vyzývá Komisi, aby zaručila, že přístup k finančním prostředkům 10. ERF nebude vázán na výsledky a rychlost jednání; |
11. |
důrazně vybízí vyjednavače všech úplných dohod EPA, aby plně zohlednili transparentní hospodaření s přírodními zdroji a navrhli osvědčené postupy, které zemím AKT umožní maximální využití těchto zdrojů; |
12. |
vyzývá Komisi, aby zajistila dodržování základních norem Mezinárodní organizace práce, úmluv v sociální oblasti a oblasti životního prostředí a mezinárodních dohod ze strany nadnárodních podniků se sídlem v EU, jež mají výrobní zařízení v zemích AKT, s cílem dosáhnout celosvětovou rovnováhu mezi hospodářským růstem a vyššími normami v sociální oblasti a oblasti životního prostředí; |
13. |
zdůrazňuje význam obchodu v rámci regionu a potřebu posílit regionální obchodní vazby, má-li být v regionu zajištěn udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; vyzývá Komisi, aby neoslabovala regionální rozměr; |
14. |
domnívá se, že je důležité, aby byl při provádění dohod EPA vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinovaný příslušným parlamentním výborem sestávajícím z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj a který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy Výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; tento parlamentní výbor bude pracovat pružně a bude aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že toto monitorování by mělo být zahájeno po přijetí každé prozatímní dohody EPA; |
15. |
vyzývá Komisi, aby vynaložila veškeré úsilí na obnovení jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, že dohody o liberalizaci obchodu budou i nadále podporovat rozvoj v chudých zemích; |
16. |
je přesvědčen, že úplné dohody EPA by měly doplňovat dohodu o rozvojové agendě z Dohá a neměly by být chápány jako její alternativa; |
17. |
uznává potřebu věnovat jednu kapitolu ochranným obchodním opatřením s dvoustrannými zárukami a její význam; vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání za účelem uzavření souhrnné dohody EPA dala souhlas k revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní EPA, aby bylo zaručeno náležité, transparentní a rychlé uplatňování, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
18. |
podporuje výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedené především v zájmu ochrany nově vznikajících průmyslových odvětví nebo citlivých produktů v dotčených zemích; |
19. |
vyzývá Komisi, aby prokázala flexibilitu při řešení základních problémů týkajících se Angoly, Namibie a Jihoafrické republiky, jako je doložka nejvyšších výhod, vývozní cla a ochrana nově vznikajících průmyslových odvětví; |
20. |
vybízí jednající strany, aby k probíhajícím jednáním o regionální dohodě EPA vyhovující oběma stranám přistupovaly flexibilně, asymetricky a pragmaticky bez stanovování nereálných lhůt a aby státy SADC měly možnost znovu projednat veškerá ustanovení o sporných otázkách, která si přejí změnit nebo zrušit; |
21. |
s uspokojením bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo během technických jednání ve Swakopmundu v Namibii v březnu 2009, a vítá souhlas Komise s tím, že by se sporné otázky měly řešit před podepsáním prozatímní dohody EPA; vyzývá k vyřešení otevřených otázek, jako je doložka nejvyšších výhod, právní definice stran a nedořešené otázky týkající se přístupu na zemědělský trh, způsobem, který umožní všem členům skupiny SADC EPA podepsat prozatímní dohodu EPA; |
22. |
bere na vědomí, že do prozatímní dohody EPA mezi EU a státy SADC byla začleněna kapitola o rozvojové spolupráci, která zahrnuje spolupráci v oblasti obchodu se zbožím, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu pro rozvoj podnikání, obchod se službami, otázky spojené s obchodem, budování institucionálních kapacit a daňové úpravy; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí až po vybudování přiměřených kapacit; vyzývá Komisi k úzké spolupráci se státy SADC, aby bylo možné dosáhnout cílů uvedených v kapitole o rozvojové spolupráci; |
23. |
zdůrazňuje, že v souladu s články 11b, 96 a 97 dohody z Cotonou musí všechny úplné dohody EPA zahrnovat také obecně přijímanou definici řádné správy věcí veřejných, transparentní činnosti politických orgánů a lidských práv a zvláštní ustanovení pro nejzranitelnější skupiny, jako jsou místní zemědělci a ženy; |
24. |
konstatuje, že harmonogram probíhajících jednání o přechodu od prozatímní k řádné dohodě EPA mezi EU a státy SADC je založen na tom, že dohoda bude uzavřena do konce roku 2009; naléhavě žádá Komisi, aby nevyvíjela na státy SADC nepřiměřený tlak s cílem přimět je přijmout závazky liberalizace a regulační povinnosti ohledně služeb a tzv. singapurská témata; |
25. |
vyzývá k zavedení silného regulačního rámce pro jednání o službách, aby se zajistilo poskytování univerzálních služeb; |
26. |
podporuje úsilí obou stran zajistit aktivní účast Jihoafrické republiky na probíhajícím jednání; uznává, že zapojení Jihoafrické republiky je klíčové pro podporu hospodářské soudržnosti a regionální integrace a pro další rozvoj obchodních a investičních vztahů mezi tímto regionem a Evropskou unií; vyzývá Komisi, aby při jednáních o úplné a souhrnné dohodě EPA tuto spolupráci udržovala a rozvíjela; |
27. |
bere na vědomí záměr regionu SADC účastnit se vytváření zóny volného obchodu s Východoafrickým společenstvím a Společným trhem pro východní a jižní Afriku (COMESA); žádá Komisi, aby sledovala aktuální vývoj s cílem zajistit úplnou slučitelnost s dohodou EPA; |
28. |
vítá začlenění doložky o přezkumu do prozatímní dohody EPA mezi EU a SADC a , která stanovuje, že nejpozději pět let po datu podepsání dohody a dále v pětiletých intervalech bude prováděn její komplexní přezkum, včetně analýzy nákladů a důsledků provádění obchodních závazků; v případě potřeby je nutné přijmout změny ustanovení dohody a přizpůsobit jejich uplatňování s ohledem na pravidla a postupy WTO a v souladu s nimi; |
29. |
vybízí jednající strany, aby dokončily jednání o úplné dohodě EPA v průběhu roku 2009, jak bylo zamýšleno; |
30. |
trvá na tom, že Parlament musí být plně informován a zapojen do přechodného procesu jednání; vyjadřuje přání, aby toto informování a zapojení probíhalo prostřednictvím aktivního neformálního trialogu s Radou a Komisí; žádá Radu, aby dialog s Parlamentem v této věci zahájila co nejrychleji; |
31. |
zdůrazňuje zejména zásadní úlohu parlamentů zemí AKT a nestátních subjektů při monitorování a správě dohod EPA a žádá Komisi, aby zaručila jejich zapojení do probíhajících jednání; to vyžaduje, aby EU a země AKT schválily jasný program jednání založený na účasti všech aktérů; |
32. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/129 |
Středa 25. března 2009
Dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a státy východní a jižní Afriky
P6_TA(2009)0180
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o prozatímní dohodě, kterou se stanoví rámec pro dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a státy východní a jižní Afriky na straně druhé
2010/C 117 E/22
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference Světové obchodní organizace v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (9) a svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Komorami, Madagaskarem, Mauriciem, Seychelami a Zimbabwe na jedné straně a Evropským společenstvím na straně druhé,
s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z dubna roku 2006, října roku 2006, května roku 2007, října roku 2007, listopadu roku 2007 a května roku 2008,
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Prohlášení tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000, které stanoví rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria pro odstranění chudoby kolektivně stanovená mezinárodním společenstvím,
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 v souvislosti s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že obchodní vztahy mezi Evropskou unií a státy AKT platné do 31. prosince 2007, které zemím AKT udělovaly přednostní přístup na trhy EU na nerecipročním základě, neodpovídaly pravidlům WTO, |
B. |
vzhledem k tomu, že dohody o hospodářském partnerství (dohody EPA) jsou slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posílit regionální integraci a podpořit postupné začleňování ekonomik států AKT do světové ekonomiky a tím i jejich udržitelný sociální a hospodářský rozvoj a dále přispět k obecnému úsilí o vymýcení chudoby a nemocí v zemích AKT, |
C. |
vzhledem k tomu, že současná finanční a hospodářská krize znamená, že spravedlivá obchodní politika příznivá rozvoji bude mít pro rozvojový svět větší význam než kdykoli předtím, |
D. |
vzhledem k tomu, že dřívější systémy obchodních preferencí nedokázaly přispět k významnému zlepšení hospodářské situace v těchto zemích, |
E. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody o hospodářském partnerství (IEPA) jsou dohodami o obchodu se zbožím, jež mají za cíl zabránit narušení obchodu zemí AKT s Evropskou unií, |
F. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohody EPA jsou zcela nezávislé, jsou slučitelné s pravidly WTO a lze je považovat za první krok v rámci procesu uzavření řádných dohod o hospodářském partnerství, |
G. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie nabízí zemím AKT zcela bezcelní přístup na své trhy bez jakýchkoli kvót a s okamžitou platností, s výjimkou rýže (do roku 2010) a cukru (2015), |
H. |
vzhledem k tomu, že kapacity států AKT a Evropské unie se značně liší, |
I. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi zeměmi EU a AKT je omezená, neboť velkou většinu vývozu EU tvoří zboží, které země AKT nevyrábí, ale potřebují je buď pro přímou spotřebu, nebo jako vstup pro domácí průmysl, |
J. |
vzhledem k tomu, že řádně navržená liberalizace obchodu může podporovat diverzifikaci trhu, hospodářský růst a rozvoj, |
K. |
vzhledem k tomu, že některé země AKT v rámci jednání o dohodách EPA usilují o uzavření doložky nejvyšších výhod, jež pro dovážené zboží stanoví běžnou, nediskriminační sazbu, s cílem zajistit, aby se všemi vývozci bylo zacházeno stejně jako s nejvíce zvýhodněným vývozcem, |
L. |
vzhledem k tomu, že EU se zeměmi AKT vyjednala nová, zdokonalená pravidla pro označování původu, která mohou zemím AKT přinést značné výhody, budou-li řádně uplatňována a budou-li náležitě zohledňovat nižší kapacity těchto zemí, |
M. |
vzhledem k tomu, že lepší obchodní pravidla musí doprovázet výraznější pomoc v oblasti obchodu, |
N. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu (EU Strategy on Aid for Trade ) má zlepšit schopnost rozvojových zemí využívat nových obchodních příležitostí, |
O. |
vzhledem k tomu, že řádná dohoda EPA nevyhnutelně ovlivní rozsah a obsah budoucích dohod mezi zeměmi AKT a dalšími obchodními partnery a pozici regionu při vyjednáváních, |
P. |
vzhledem k tomu, že skupina států AKT z východní a jižní Afriky se skládá ze států, jejichž rozloha se vzájemně výrazně liší a které dosahují velmi různé úrovně HDP, |
Q. |
vzhledem k tomu, že skupina států AKT z východní a jižní Afriky se skládá z 5 států, jejichž celkový počet obyvatel činí 33,5 milionů a jež se vzájemně liší velikostí a rázem, přičemž největším je Madagaskar, jehož počet obyvatel je 250krát vyšší než počet obyvatel státu nejmenšího, Seychel, |
R. |
vzhledem k tomu, že region jižní a východní Afriky, který se dělí na Východoafrické společenství (EAC) a na skupinu států jižní a východní Afriky (ESA), může být opět spojen, jakmile si to tyto skupiny států budou přát, |
1. |
opakuje svůj názor, že budou-li dohody EPA vhodně formulovány a budou-li je doprovázet efektivní politiky zaměřené na rozvoj, nabízejí příležitost k oživení obchodních vztahů mezi AKT a EU, podpoří ekonomický rozvoj a diverzifikaci ekonomik jednotlivých zemí AKT a rovněž regionální integraci a snížování chudoby v těchto zemích; |
2. |
zdůrazňuje, že tyto dohody EPA nelze považovat za uspokojivé, nedosáhnou-li tří cílů: poskytnutí podpory udržitelného rozvoje zemím AKT, podpora jejich účasti na světovém obchodu a posílení procesu regionalizace; |
3. |
zdůrazňuje, že jedním z cílů této dohody je přispět prostřednictvím rozvojových cílů ke snížení chudoby a respektování základních lidských práv za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
4. |
bere na vědomí výhody, které vývozcům přineslo podepsání prozatímních dohod EPA mezi Evropskou unií a příslušnými zeměmi, neboť po vypršení platnosti doložky nejvyšších výhod poskytované podle dohody z Cotonou dne 31. prosince 2007 byl pro vývoz do Evropské unie zachován status quo, a tak se státům jižní a východní Afriky zachovaly a do značné míry zvětšily příležitosti vývozu do EU, a to prostřednictvím plně tržních a zlepšených pravidel původu; |
5. |
uznává význam dosažení dohod mezi EU a jejími partnery ze zemí AKT, které jsou slučitelné s pravidly WTO, neboť bez takovýchto dohod by byly obchodní vztahy a rozvoj partnerů ze zemí AKT do značné míry narušeny; |
6. |
vítá skutečnost, že Evropské společenství nabízí zemím východní a jižní Afriky bezcelní přístup na své trhy bez jakýchkoli kvót pro jejich produkty s cílem podpořit liberalizaci obchodu mezi zeměmi východní a jižní Afriky a Evropskou unií; |
7. |
zdůrazňuje, že podepsání prozatímních dohod EPA je nezbytným krokem k zajištění udržitelného růstu v jednotlivých regionech i v tomto regionu jako celku, a zdůrazňuje význam pokračujících jednání, která budou směřovat k uzavření řádné dohody podporující zvyšování obchodu a investic a regionální integraci; |
8. |
vyzývá Komisi, aby zajistila, že pokud si to regiony EPA přejí, měly by mít možnost znovu projednat veškerá sporná ustanovení, která chtějí změnit nebo zrušit; |
9. |
vítá, že prozatímní dohoda EPA stanovila přechodná období pro malé a střední podniky, aby byly schopny přizpůsobit se změnám zavedeným touto dohodou, a důrazně vyzývá orgány dotčených států, aby při jednáních o souhrnná dohodě EPA zájmy malých a středních podniků i nadále podporovaly; |
10. |
poukazuje na to, že mezi ekonomikami EU a států jižní a východní Afriky existuje velká nerovnováha, kterou nelze nikdy – a to ani částečně – překlenout pouze prostřednictvím politik volného obchodu; |
11. |
naléhavě vybízí země AKT, aby dále prohlubovaly proces liberalizace a podporovaly příslušné reformy i nad rámec obchodu se zbožím a aby dále posilovaly liberalizaci obchodu se službami; |
12. |
vyzývá Evropskou unii, aby v návaznosti na podpis prozatímní dohody EPA poskytla úřadům zemí AKT a soukromému sektoru větší a vhodnou pomoc s cílem usnadnit jejich přechod na tržní hospodářství a aby zajistila, že jsou v období hospodářského přechodu podniknuta opatření k ochraně zranitelných skupin (starší osoby, postižené osoby, svobodné matky); |
13. |
vyzývá Komisi a členské státy, aby jasně určily, jak budou v regionu AKT konkrétně rozděleny finanční prostředky v souladu s přislíbenými výdajovými prioritami v rámci navýšeného rozpočtu na podporu a rozvoj obchodu; |
14. |
vyzývá ke včasnému vymezení a zajištění rozdělení prostředků pro pomoc v oblasti obchodu; |
15. |
připomíná, že v říjnu 2007 byla přijata strategie Evropské unie pro podporu obchodu, která obsahuje závazek zvýšit do roku 2010 společnou pomoc Evropské unie související s obchodem na částku dvě miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (jedna miliarda EUR od Společenství, jedna miliarda EUR od členských států); trvá na tom, aby západoafrický region dostal odpovídající a spravedlivý podíl; |
16. |
důrazně vyzývá příslušné země, aby v zájmu lepší spolupráce s Evropskou unií poskytly jasné a transparentní informace o své hospodářské a politické situaci a rozvoji; |
17. |
důrazně vybízí vyjednavače všech řádných dohod EPA, aby plně zohlednili transparentní hospodaření s přírodními zdroji a navrhli osvědčené postupy, které země AKT potřebují k tomu, aby z těchto zdrojů dosahovaly co nejvyšších zisků, včetně boje proti případnému praní peněz; |
18. |
zdůrazňuje význam vnitroregionálního obchodu a nutnost zvýšení regionálních obchodních propojení, má-li být v regionu zajištěn trvale udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; požaduje, aby veškeré dohody mezi EU a zeměmi regionu jižní a východní Afriky nebyly ve vzájemném rozporu nebo aby nebránily regionální integraci tohoto širšího regionu; |
19. |
vyzývá k vytvoření vhodného a transparentního monitorovacího mechanismu – s jednoznačnými úkoly a vlivem – určeného ke sledování dopadů dohod EPA, do něhož by se ve větší míře zapojily země AKT a v jehož rámci by probíhaly široké konzultace se zúčastněnými stranami, včetně občanské společnosti; poukazuje na to, že bude maximálně do pěti let od data podpisu prozatímní dohody EPA se zeměmi jižní a východní Afriky podniknut její rozsáhlý přezkum, co se týče jejího socioekonomického vlivu, nevyjímaje náklady a důsledky jejího uplatňování, přičemž se zohlední změny ustanovení dohody a přizpůsobení jejího uplatňování; |
20. |
domnívá se, že je důležité, aby při provádění dohod EPA byl vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinovaný příslušným parlamentním výborem sestávajícím z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj, který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru INTA a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; tento parlamentní výbor bude fungovat pružně a bude aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že tato kontrola by měla být zahájena po přijetí každé prozatímní dohody EPA; |
21. |
zdůrazňuje především klíčovou roli parlamentů AKT a nestátních subjektů při sledování a řízení dohod EPA a žádá Komisi, aby podporovala jejich zapojení do probíhajících jednání, což vyžaduje, aby země AKT a EU přijaly jasný program jednání založený na vzájemné spolupráci; |
22. |
trvá na tom, aby byly dodrženy pařížské zásady o účinnosti pomoci, v souladu s nimiž musí být pomoc mj. založena na aktuální potřebě, a proto vyzývá země AKT, aby – v případě potřeby za pomoci EU – poskytly přesný a vyčíslený návrh toho, pro jaké účely jsou potřebné dodatečné finanční prostředky související s dohodami EPA, a to zejména pokud jde o regulační rámce, ochranná opatření, opatření na rozvoj obchodu, podporu při plnění mezinárodních sanitárních a fytosanitárních norem a norem v oblasti duševního vlastnictví a strukturu mechanismů pro monitorování dohod EPA; |
23. |
vyjadřuje trvalou podporu rozsáhlé dohodě EPA mezi Evropským společenstvím a státy jižní a východní Afriky včetně klíčové oblasti jednání spojené s právy duševního vlastnictví, jež zahrnují nejen západní technologie, ale také biologickou rozmanitost a tradiční znalosti; |
24. |
vyzývá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, pro obnovení jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, aby dohody o liberalizaci i nadále podporovaly rozvoj chudých zemí; |
25. |
je přesvědčen, že řádné dohody EPA by měly doplňovat dohodu o rozvojové agendě z Dohá, nikoli být pro země AKT její alternativou; |
26. |
uznává potřebu věnovat jednu kapitolu ochranným obchodním opatřením s dvoustrannými zárukami; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření, vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání za účelem uzavření souhrnné dohody EPA dala souhlas k revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní dohodě o hospodářském partnerství, aby bylo zaručeno náležité, transparentní a rychlé uplatňování, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
27. |
domnívá se, že řádná dohoda EPA by měla díky jednodušším a dokonalejším pravidlům původu podpořit vývoz zpracovaných výrobků, a to především v klíčových odvětvích, jako je textilní průmysl, rybolov a zemědělství; |
28. |
podporuje výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedené především v zájmu ochrany mladých průmyslových odvětví nebo citlivých produktů v dotčených zemích, a připomíná závazek EU v souvislosti s kolem jednání z Dohá spojený s postupným ukončením dotací zemědělského vývozu; |
29. |
připomíná, že harmonogram probíhajících jednání od prozatímní ke řádné dohodě o hospodářském partnerství mezi EU a regionem jižní a východní Afriky je založen na tom, že bude do konce roku 2009 uzavřena dohoda; naléhavě vyzývá Komisi, aby nevyvíjela přílišný nátlak na region jižní a východní Afriky, pokud jde o přijetí liberalizace, a aby v této otázce zohlednila stanoviska parlamentu skupiny východoafrických a jihoafrických států; |
30. |
domnívá se, že je třeba rozlišovat mezi komerčními a veřejnými službami; zdůrazňuje potřebu zachovat veřejné služby, které řeší základní potřeby občanů nebo mají významnou úlohu v ochraně kulturní rozmanitosti, a vyčlenit je ze všech jednání; |
31. |
souhlasí s tím, aby součástí řádné dohody EPA byla kapitola o rozvojové spolupráci, která bude zahrnovat spolupráci v oblasti obchodu se zbožím, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu příznivou pro podnikání, obchod se službami, otázky spojené s obchodem, budování institucionálních kapacit a daňové úpravy; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí s ohledem na kapacitu zemí jižní a východní Afriky; |
32. |
zdůrazňuje, že všechny řádné dohody EPA musí zahrnovat také ustanovení o řádné správě věcí veřejných, transparentní činnosti politických orgánů a lidských právech v souladu s články 11b, 96 a 97 dohody z Cotonou; |
33. |
vyzývá Komisi, aby se zabývala „spornými otázkami“, jako jsou obchodní rozsah dohody, doložka nejvyšších výhod, vývozní daně, záruky a pravidla původu, v souvislosti s jednáními, která budou směřovat k uzavření řádné regionální dohody EPA, tak, aby to bylo v zájmu EU a jejich občanů a podporovalo udržitelný rozvoj v EU a zemích AKT; |
34. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby řádná dohoda EPA podporovala vztahy mezi regiony prostřednictvím harmonizace dohod v oblasti obchodu uzavřených mezi zeměmi AKT a Evropským společenstvím; |
35. |
vyjadřuje hluboké znepokojení nad skutečností, že současná situace v Zimbabwe v oblasti lidských práv, demokracie a hospodářství představuje vážnou hrozbu pro občany tohoto státu a překážku pro současnou i budoucí spolupráci Zimbabwe a Evropské unie; |
36. |
vítá utváření celní unie mezi skupinou zemí východní a jižní Afriky a úsilí vynakládané na vybudování měnové unie, zejména vzhledem k výhodám, které získají podniky díky harmonizaci pravidel v tomto regionu, jež povede k vytvoření většího trhu a posílení obchodu a zvýší příležitosti pro úspory z rozsahu; |
37. |
vyzývá jednající strany, aby do dohody začlenily závazná pravidla pro zadávání veřejných zakázek, investice a hospodářskou soutěž, díky nimž by země východní a jižní Afriky mohly přilákat obchod a investice, jelikož tato pravidla budou přínosná jak pro spotřebitele, tak pro orgány veřejné správy, neboť budou platit pro všechny, a tudíž posílí atraktivitu těchto území pro obchod a investice; |
38. |
vyzývá k rychlému průběhu ratifikačního procesu prozatímní dohody EPA, aby partnerské země mohly začít využívat jejích výhod bez prodlev; |
39. |
vybízí strany dohody, aby dokončily jednání ohledně řádné dohody EPA mezi zeměmi jižní a východní Afriky a Evropským společenstvím, pokud bude oboustranný prospěch takové dohody jasně potvrzen na obou stranách; |
40. |
trvá na tom, aby byl Parlament plně informován o procesu vyjednávání o přechodných dohodách a byl do něj zapojen; vyjadřuje přání, aby toto informování a zapojení probíhalo prostřednictvím aktivního neformálního trialogu s Radou a Komisí; žádá Radu, aby dialog s Parlamentem v této věci zahájila co nejrychleji; |
41. |
uznává kritickou situaci obyvatel Čagoských ostrovů, kteří byli ze svých ostrovů odvedeni násilím a kteří nyní žijí v chudobě na ostrovech Mauricius a Seychely a pro něž by se EU měla začít snažit nalézt řešení, aby se mohli vrátit na své legitimní domovské ostrovy; |
42. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/135 |
Středa 25. března 2009
Dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a partnerskými státy Východoafrického společenství
P6_TA(2009)0181
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o dohodě zavádějící rámec pro dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a partnerskými státy Východoafrického společenství na straně druhé
2010/C 117 E/23
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci WTO v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference WTO v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA)na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. července 2007 o dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a přístupu k lékům (9), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (10) a svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (11),
s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a partnerskými státy Východoafrického společenství na straně druhé,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC) z dubna 2006, října 2006, května 2007, října 2007, listopadu 2007 a května 2008,
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 23. října 2007: Dohody o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohodu o clech a obchodu (GATT), především na článek XXIV této dohody,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 14. listopadu 2001 na čtvrté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Dohá,
s ohledem na prohlášení ministrů přijaté dne 18. prosince 2005 na šesté ministerské konferenci Světové obchodní organizace v Hongkongu,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro podporu a rozvoj obchodu, která byla přijata Generální radou WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Deklaraci tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000, která vymezuje rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria stanovená celým mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,
s ohledem na sdělení z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA by měly být slučitelné s pravidly WTO a jejich cílem je posílit regionální integraci a podpořit postupnou integraci ekonomik států AKT do světové ekonomiky, a tím podpořit jejich trvale udržitelný sociální a hospodářský rozvoj a přispět k obecnému úsilí o odstranění chudoby v těchto státech, |
B. |
vzhledem k tomu, že pravidla WTO od zemí, které podepsaly dohody EPA, nevyžadují, aby přijímaly závazky, pokud jde o liberalizaci v oblasti služeb, |
C. |
vzhledem k tomu, že dohody EPA by měly sloužit k tomu, aby byly vybudovány dlouhodobé vztahy, v jejichž rámci bude obchod podporovat rozvoj, |
D. |
vzhledem k tomu, že díky současné finanční a hospodářské krizi budou pro rozvojové země obchodní vztahy založené na spravedlivém obchodu důležitější než kdykoli dříve, |
E. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohoda o hospodářském partnerství (IEPA) je zaměřena na obchod se zbožím a slučitelnost s pravidly WTO, |
F. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohoda EPA bude mít zásadní vliv na budoucí vývoj v hospodářské, sociální, environmentální a politické oblasti partnerských států Východoafrického společenství (EAC) a jejich obchodních partnerů ve východní a jižní Africe, |
G. |
vzhledem k tomu, že partnerské státy Východoafrického společenství založily v roce 2005 celní unii a snaží se o vytvoření společného trhu do roku 2010, měnové unie do roku 2012 a politické federace států východní Afriky, |
H. |
vzhledem k tomu, že prozatímní dohoda EPA může pravděpodobně ovlivnit oblast působnosti a obsah budoucích dohod mezi partnerskými státy Východoafrického společenství a dalšími obchodními partnery i postoj regionu při jednáních, |
I. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi zeměmi Evropské unie a AKT je omezená, neboť velkou většinu vývozu EU tvoří zboží, které země AKT nevyrábí, ale potřebují je často buď pro přímou spotřebu, nebo jako vstup pro domácí průmysl, že to neplatí v případě obchodu se zemědělskými produkty, neboť vývozní dotace EU představují pro výrobce ze zemí AKT vážnou překážku v odvětví zemědělské, živočišné a mlékárenské výroby a narušují a nezřídka i ničí místní a regionální trhy, a EU by proto měla bezodkladně přistoupit k postupnému rušení všech typů vývozních dotací, |
J. |
vzhledem k tomu, že partnerské státy Východoafrického společenství naznačily, že si přejí nové projednání několika témat zahrnutých v prozatímní dohodě EPA, |
K. |
vzhledem k tomu, že žádný z plánů liberalizace nepožaduje po dané zemi, aby započala s odstraňováním pozitivních celních sazeb před rokem 2015; že partnerské státy Východoafrického společenství mají 24 let na dokončení procesu liberalizace v rámci prozatímní dohody EPA, |
L. |
vzhledem k tomu, že obchodní závazky musí doprovázet výraznější pomoc v oblasti obchodu, |
M. |
vzhledem k tomu, že strategie EU pro pomoc v oblasti obchodu (EU Strategy on Aid for Trade) má za cíl podporovat kapacitu rozvojových zemí, pokud jde o využívání nových obchodních příležitostí, a vyrovnávat náklady na přizpůsobení a možné negativní dopady liberalizace obchodu, |
N. |
vzhledem k tomu, že žádná část případné řádné dohody EPA by neměla oslabovat možnost partnerských států Východoafrického společenství podporovat dostupnost léků, |
1. |
je přesvědčen, že prozatímní dohoda EPA musí přispívat k oživení obchodu mezi zeměmi AKT a Evropskou unií, ke zvýšenému hospodářskému růstu, regionální integraci, diverzifikaci hospodářství, snížení chudoby a dosažení rozvojových cílů tisíciletí; proto naléhavě vyžaduje pružné uplatňování, které plně zohlední omezenou kapacitu partnerských států Východoafrického společenství; |
2. |
zdůrazňuje, že tyto dohody nelze považovat za uspokojivé, nedosáhnou-li tří cílů: nabízet zemím AKT pomoc pro udržitelný růst, podporovat jejich účast na světovém obchodu a posilovat proces regionalizace; zdůrazňuje, že při zajišťování ochrany před negativními důsledky při otevírání hospodářství partnerských států Východovafrického společenství musí Evropská unie poskytnout podporu, aby obchodní preference a budování hospodářského a sociálního rozvoje přinesly skutečné výhody; |
3. |
opakuje svůj názor, že pokud jsou dohody o hospodářském partnerství správně navrženy, představují příležitost k oživení obchodních vztahů mezi AKT a EU, podpoře hospodářské diverzifikace AKT a regionální integrace a ke snížení chudoby v zemích AKT; |
4. |
vyzývá obě strany, aby podle plánu ukončily jednání v průběhu roku 2009; dále je vyzývá, aby přijaly všechna opatření potřebná pro to, aby mohly souhrnnou dohodu EPA mezi zeměmi AKT a Evropskou unií uzavřít, jak bylo zamýšleno, do konce roku 2009; |
5. |
uznává přínosy, které vyplynuly pro vývozce z podpisu prozatímní dohody EPA, neboť po vypršení platnosti doložky nejvyšších výhod poskytované podle dohody z Cotonou ke dni 31. prosince 2007 došlo k rozšíření možností vývozu do Evropské unie a vývozci ze zemí AKT tudíž nebyli poškozeni tím, že by museli působit za méně výhodného obchodního režimu; |
6. |
vítá skutečnost, že Evropská unie nabízí zemím AKT na svůj trh přístup zcela osvobozený od cel a kvót u většiny produktů; |
7. |
zdůrazňuje, že prozatímní dohoda EPA je dohodou o obchodu se zbožím, jejímž cílem je zachování a podstatné rozšíření vývozních možností partnerských států Východoafrického společenství do Evropské unie jak prostřednictvím úplného přístupu na trh, tak prostřednictvím lepších pravidel pro označování původu; |
8. |
zdůrazňuje, že podepsání prozatímní dohoda EPA je nezbytným krokem k zajištění udržitelného růstu v tomto regionu jako celku, a zdůrazňuje význam pokračujících jednání, která budou směřovat k uzavření souhrnné dohody podporující zvyšování obchodu a investic a regionální integraci; |
9. |
připomíná, že dohody EPA mají být slučitelné s pravidly WTO, která nevyžadují ani nezakazují závazky týkající se liberalizace nebo regulační povinnosti v otázce služeb, ochrany práv duševního vlastnictví a tzv. singapurských otázek; |
10. |
požaduje, aby byl během období přechodu od prozatímní k řádné dohodě EPA zaveden regulační rámec týkající se služeb; vyzývá k tomu, aby se pokud možno zajistilo poskytování všeobecných služeb včetně základních veřejných služeb; v této souvislosti znovu potvrzuje své usnesení ze dne 4. září 2008 (12) o obchodu se službami; |
11. |
zdůrazňuje, že vytvoření skutečného regionálního trhu představuje základní předpoklad pro úspěšné uplatňování prozatímní dohody EPA a že regionální integrace a spolupráce jsou nezbytnou podmínkou sociálního a ekonomického rozvoje partnerských států Východoafrického společenství; |
12. |
požaduje, aby jakékoli dohody mezi Evropskou unií a zeměmi regionu východní a jižní Afriky nebyly ve vzájemném rozporu nebo nebránily regionální integraci v tomto širším regionu; |
13. |
bere na vědomí, že prozatímní dohoda EPA stanovila přechodná období pro malé a střední podniky, aby se mohly přizpůsobit změnám zavedeným touto dohodou, a důrazně vyzývá orgány partnerských států Východoafrického společenství, aby při jednáních o souhrnné dohodě EPA nadále zájmy malých a středních podniků podporovaly; |
14. |
vyzývá Evropskou unii, aby v návaznosti na podpis prozatímní dohody EPA poskytla orgánům zemí AKT i soukromému sektoru větší a vhodnou pomoc s cílem usnadnit přechodové období jejich ekonomik; |
15. |
podporuje proto výjimky z celních sazeb sjednané pro zemědělské produkty a některé zpracované zemědělské produkty za předpokladu, že jsou zavedené především v zájmu ochrany mladých průmyslových odvětví nebo citlivých produktů v dotčených zemích; |
16. |
vyzývá Komisi, aby vyjasnila stávající systém přerozdělování finančních prostředků v rámci zemí AKT s ohledem na prostředky pocházející z prioritních výdajů zvýšeného rozpočtu pomoci v oblasti obchodu; |
17. |
naléhavě vyzývá příslušné země, aby poskytovaly jasné a transparentní informace o hospodářské a politické situaci a rozvoji v těchto zemích s cílem zlepšit spolupráci s Komisí; |
18. |
souhlasí s tím, aby součástí souhrnné EPA byla kapitola o rozvojové spolupráci, která bude zahrnovat spolupráci v oblasti obchodu se zbožím, konkurenceschopnost dodavatelů, infrastrukturu příznivou pro podnikání, obchod se službami, otázky spojené s obchodem, budování institucionálních kapacit a daňové úpravy; vyzývá obě strany k dodržování přijatého závazku, že jednání o hospodářské soutěži a vládních zakázkách ukončí až poté, co bude vybudována náležitá kapacita; |
19. |
připomíná, že dohoda EPA musí podporovat rozvojové cíle, politiky a priority partnerských států Východoafrického společenství nejen svou strukturou a obsahem, ale i způsobem a stylem svého provádění; |
20. |
připomíná, že v říjnu 2007 EU přijala strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala, že do roku 2010 navýší společnou pomoc EU v oblasti obchodu na 2 miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (tj. 1 miliarda EUR z prostředků Společenství a 1 miliarda EUR z prostředků členských států); trvá na tom, aby partnerské státy Východoafrického společenství získaly náležitý a spravedlivý podíl; |
21. |
vyzývá ke včasnému vymezení a zajištění rozdělení prostředků pro pomoc v oblasti obchodu; zdůrazňuje, že by se mělo jednat o nové prostředky, a nikoli pouze o jejich přesun z Evropského rozvojového fondu, že by měly být v souladu s prioritami Východoafrického společenství a jejich vyplacení by mělo být prováděno včas, předvídatelně a v souladu s harmonogramem vnitrostátních a regionálních strategických rozvojových plánů; odmítá jakýkoli druh podmíněnosti spojené s dohodami o hospodářském partnerství v oblasti poskytování evropské pomoci a vyzývá Komisi, aby zaručila že přístup k finančním prostředkům 10. Evropského rozvojového fondu nebude spojován s výsledky a tempem vyjednávání; |
22. |
vyzývá Komisi, aby objasnila, jak jsou tyto prostředky využívány v rámci oblasti a vyzývá členské státy EU, aby vyčlenily dodatečné finanční prostředky nad rámec rozpočtových závazků na období 2008–2013; |
23. |
vyzývá Komisi, aby vzhledem k závazkům, které v září 2007 přijala Rada s ohledem na Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS+) a přístup k lékům, nevyjednávala doplňková ustanovení k této dohodě, která by se týkala léků a která by ovlivňovala veřejné zdraví a přístup k lékům, v rámci řádné dohody EPA, aby po příslušných státech nepožadovala dodržování závazků vyplývajících ze Smlouvy o patentové spolupráci (PCT) a Smlouvy o patentovém právu (PLT) ani souhlas s nimi, aby do dohody nezačleňovala ustanovení směrnice 2004/48/ES o dodržování práv duševního vlastnictví a aby do řádné dohody EPA nezaváděla nové otázky, např. ochranu nepůvodních databází; |
24. |
důrazně vybízí vyjednavače všech řádných dohod EPA, aby plně zohlednili transparentní hospodaření s přírodními zdroji a navrhli osvědčené postupy, které země AKT potřebují k tomu, aby z těchto zdrojů dosahovaly co nejvyšších zisků; |
25. |
zdůrazňuje, že všechny souhrnné dohody EPA musí zahrnovat také ustanovení o řádné správě věcí veřejných, transparentní činnosti politických orgánů a lidských právech; |
26. |
zdůrazňuje význam vzájemného obchodu v tomto regionu a potřebu silnějších regionálních obchodních vazeb, má-li tam být zajištěn udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; |
27. |
vybízí k dalšímu snižování cel mezi rozvojovými zeměmi a regionálními seskupeními, která nyní činí 15 až 25 % obchodní hodnoty, pro další podporu obchodu „jih – jih“, hospodářského růstu a regionální integrace; |
28. |
žádá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, pro obnovení jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, aby dohody o liberalizaci měly i nadále pozitivní přínos pro rozvoj chudých zemí; |
29. |
je přesvědčen, že souhrnné dohody EPA by měly být doplňkem k rozvojové agendě z Dohá a nikoli alternativou pro země AKT; |
30. |
uznává, že jednu kapitolu je třeba věnovat ochranným obchodním opatřením s dvoustrannými zárukami; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání o uzavření souhrnné dohody EPA dala souhlas k revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní EPA, aby byla zaručena náležitá, transparentní a rychlá aplikace, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
31. |
požaduje rychlý průběh ratifikačního procesu, aby mohly partnerské země bez zbytečných odkladů využívat výhod, které skýtá prozatimní dohoda EPA; |
32. |
připomíná, že ačkoli lze prozatímní dohodu EPA považovat za první krok v příslušném procesu, z právního hlediska se jedná o zcela nezávislou mezinárodní dohodu, která nevede automaticky k řádné dohodě EPA; |
33. |
zdůrazňuje, že možný souhlas Parlamentu s prozatímní dohodou EPA nepředjímá postoj Parlamentu ohledně jeho souhlasu s řádnou dohodou EPA, neboť postup uzavírání se týká dvou různých mezinárodních dohod; |
34. |
připomíná, že Východoafrické společenství je jedinou oblastí, jejíž všichni členové se připojili k prozatímní dohodě EPA a nabídly shodné plány liberalizace; upozorňuje na to, že tyto plány je třeba pravidelně hodnotit a revidovat, pokud se ukáže, že jsou příliš obtížně proveditelné; |
35. |
upozorňuje na skutečnost, že prozatímní dohoda EPA bude mít pravděpodobně vliv na vztahy mezi regionem a jeho nejbližšími obchodními partnery a že je třeba zajistit, aby ustanovení stávající dohody pomohla usnadnit budoucí obchodní dohody; |
36. |
vyzývá Komisi, aby zvážila žádosti Východoafrického společenství, aby byla pro řádnou dohodu EPA znovu projednána některá sporná témata obsažená v prozatímní dohodě EPA, jež by Východoafrické společenství rádo pozměnilo nebo stáhlo; |
37. |
naléhavě vyzývá země AKT, aby podporovaly proces liberalizace, přičemž vyzývá k rozšíření těchto reforem nad rámec obchodu a zboží, a aby posílily liberalizaci obchodu a služeb; |
38. |
zdůrazňuje, že dohoda EPA by měla přispívat k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
39. |
konstatuje, že v rámci jednání o dohodě EPA některé země AKT, aby zajistily, že se všemi vývozci bude zacházeno jako s obchodními partnery s doložkou nejvyšších výhod, usilovaly o doložku nejvyšších výhod, která na dovozy zboží stanoví běžná nediskriminační cla; |
40. |
vítá, že byla mezi Evropskou unií a státy AKT vyjednána nově vylepšená a pružnější pravidla původu, která by potenciálně mohla zemím AKT poskytnout značné výhody, pokud budou uplatňována správně a s patřičným ohledem na omezenou úroveň jejich kapacity; |
41. |
zdůrazňuje, že vývoz báňských výrobků nebo dřeva nesmí ohrozit křehkost ekosystému, jehož úloha je pro africký kontinent rozhodující, a že do dohody EPA je nutné zahrnout mechanismy odměňování služeb v oblasti životního prostředí poskytovaných partnerskými státy Východoafrického společenství; |
42. |
domnívá se, že je důležité, aby při provádění dohod EPA byl zřízen vhodný monitorovací systém, jehož koordinací by byl pověřen odpovídající parlamentní výbor sestávající z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj, který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; tento parlamentní výbor by měl jednat pružně a aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že tato kontrola by měla být zahájena po přijetí každé jednotlivé prozatímní dohody EPA; |
43. |
zdůrazňuje zejména zásadní úlohu parlamentů zemí AKT a nestátních subjektů při monitorování a správě dohod EPA a žádá Komisi, aby zaručila jejich zapojení do probíhajících jednání; to vyžaduje, aby EU a země AKT schválily jasný program jednání založený na účasti všech aktérů; |
44. |
vyzývá k ustavení odpovídajících a transparentních monitorovacích mechanismů – s jasně vymezenou rolí a vlivem – za účelem sledování dopadu dohod EPA se zvýšeným zapojením AKT a širokými konzultacemi se zúčastněnými stranami; |
45. |
vítá začlenění doložky o přezkumu do prozatímní dohody EPA, která stanovuje, že komplexní přezkum dohody bude proveden nejpozději pět let od data podpisu a následně každých pět let, včetně analýzy nákladů a důsledků provádění obchodních závazků; v případě potřeby je nutné přijmout změny ustanovení dohody a přizpůsobit jejich uplatňování s ohledem na pravidla a postupy WTO a v souladu s nimi; |
46. |
vyzývá Radu, aby konzultovala s Parlamentem dříve, než přijme jakékoliv rozhodnutí ve věci prozatímního uplatnění mezinárodních dohod – jak je tomu v případě dohod EPA – kdy je nutný souhlas Parlamentu, vzhledem k možnosti, že Parlament by následně mohl mezinárodní dohodu odmítnout, čímž by se muselo její prozatímní uplatnění ukončit; |
47. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě ministrů AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.3.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 591.
(10) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(11) Přijaté texty, P6_TA(2008)0252.
(12) Přijaté texty, P6_TA(2008)0407.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/141 |
Středa 25. března 2009
Prozatimni dohoda o hospodářském partnerství mezi ES a střední Afrikou
P6_TA(2009)0182
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o prozatímní dohodě o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a střední Afrikou na straně druhé
2010/C 117 E/24
Evropský parlament,
s ohledem na svá usnesení ze dne 25. září 2003 o páté ministerské konferenci Světové obchodní organizace (WTO) v Cancúnu (1), ze dne 12. května 2005 o hodnocení jednacího kola v Dohá po rozhodnutí Generální rady WTO ze dne 1. srpna 2004 (2), ze dne 1. prosince 2005 o přípravách šesté ministerské konference WTO v Hongkongu (3), ze dne 23. března 2006 o dopadu dohod o hospodářském partnerství (EPA) na rozvoj (4), ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (5), ze dne 1. června 2006 o obchodu a chudobě: navrhování obchodních politik pro co největší přínos obchodu při snižování chudoby (6), ze dne 7. září 2006 o přerušení jednání o rozvojové agendě z Dohá (7), ze dne 23. května 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (8), ze dne 12. prosince 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (9) a svůj postoj ze dne 5. června 2008 o návrhu nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nařízení Komise (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a střední Afrikou na straně druhé,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (Dohoda z Cotonou),
s ohledem na závěry zasedání Rady pro obecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC), která se konala v dubnu 2006, v říjnu 2006, v květnu 2007, v říjnu 2007, v listopadu 2007 a v květnu 2008,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. října 2007 o dohodách o hospodářském partnerství (KOM(2007)0635),
s ohledem na Všeobecnou dohody o clech a obchodu (GATT), zejména její článek XXIV,
s ohledem na prohlášení ministrů přijatá na čtvrtém zasedání ministerské konference WTO dne 14. listopadu 2001 v Dohá, respektive na šestém zasedání ministerské konference WTO dne 18. prosince 2005 v Hongkongu,
s ohledem na Strategii EU pro pomoc v oblasti obchodu, kterou dne 15. října 2007 přijala Rada Evropské unie,
s ohledem na zprávu a doporučení pracovní skupiny pro pomoc v oblasti obchodu, které přijala Generální rada WTO dne 10. října 2006,
s ohledem na Deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů ze dne 8. září 2000, která stanoví rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria společně stanovená celým mezinárodním společenstvím s cílem odstranit chudobu,
s ohledem na závazky v oblasti veřejné rozvojové pomoci (ODA), které přijalo Společenství v rámci konsensu z Monterrey přijatého OSN na mezinárodní konferenci o financování rozvoje, která se konala dne 22. března 2002, v tiskovém prohlášení z Gleneagles přijatém skupinou G8 dne 8. července 2005, v závěrech Rady a zástupců vlád členských států zastoupených v Radě o dohodách o hospodářském partnerství přijatých dne 27. května 2008 v Addis Abebě a v prohlášení konference v Dohá o financování rozvoje přijatém dne 2. prosince 2008 Organizací spojených národů v rámci mezinárodní konference o financování rozvoje o hodnocení provádění konsensu z Monterrey,
s ohledem na akční program z Akkry přijatý dne 4. září 2008 státy, které se zúčastnily třetího fóra na vysoké úrovni věnovaného účinnosti rozvojové pomoci,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 ve spojení s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že nebylo možno dospět do konce roku 2007 k regionální dohodě se všechny státy střední Afriky, podepsaly Evropské společenství a Kamerun dne 17. prosince 2007 prozatímní dohodu o hospodářském partnerství; vzhledem k tomu, že tato dohoda byla podepsána všemi stranami dne 15. ledna 2009 v Yaoundé, |
B. |
vzhledem k tomu, že hlavními cíli této dohody i všech ostatních dohod o hospodářském partnerství musí být udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a vymýcení chudoby, podpora regionální integrace a lepší zapojení ekonomik zemí AKT do světového hospodářství, |
C. |
vzhledem k tomu, že Komise pokračuje souběžně ve vyjednávání dohody se všemi státy střední Afriky, |
D. |
vzhledem k tomu, že by se měla zohlednit hospodářská a sociální různorodost osmi států střední Afriky, z nichž šest jsou vnitrozemské státy a pět patří mezi nejméně rozvinuté země (LDCs), které se těší právu volného přístupu na evropský trh v rámci režimu „vše kromě zbraní“, |
E. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby bylo otevření těchto zemí evropskému vývozu spojeno s rozvojovou pomocí a značnou technickou pomoc, |
F. |
vzhledem k tomu, že v říjnu roku 2007 přijala EU strategii pro pomoc v oblasti obchodu, v níž se zavázala, že do roku 2010 navýší společnou pomoc EU v oblasti obchodu na 2 miliardy (2 000 000 000) EUR ročně (tj. 1 miliarda EUR z prostředků Společenství a 1 miliarda EUR z prostředků členských států) a podpoří tak posilování obchodních kapacit rozvojových zemí bez ohledu na to, zda podepsaly dohody o hospodářském partnerství, či nikoli; vzhledem k tomu, že region střední Afriky by tedy měl získat spravedlivou část těchto finančních prostředků, |
G. |
vzhledem k tomu, že hospodářská soutěž mezi Evropskou unií a Kamerunem je prozatím omezena, neboť převážnou většinu vývozu z Evropské unie tvoří hlavně zboží, které Kamerun nevyrábí, ale potřebuje buď pro přímou spotřebu nebo jako vstupy pro domácí průmysl; vzhledem k tomu, že to neplatí v případě obchodu se zemědělskými produkty, neboť vývozní dotace EU představují pro výrobce ze zemí AKT vážnou překážku v odvětví zemědělské, živočišné a mlékárenské výroby a narušují a nezřídka i ničí místní a regionální trhy, a EU by proto měla bezodkladně přistoupit k postupnému rušení všech typů vývozních dotací; vzhledem k tomu, že po uzavření prozatímní dohody o hospodářském partnerství by případné zvýšení vývozu do Kamerunu nemělo poškodit místní výrobu a vznikající průmyslová odvětví, protože dohody o hospodářském partnerství by měly přispět k diverzifikaci hospodářství zemí AKT, |
1. |
zdůrazňuje, že tyto dohody lze považovat za uspokojivé pouze tehdy, dosáhnou-li těchto cílů: poskytnout zemím AKT prostředky k udržitelnému rozvoji, podpořit jejich lepší začlenění do světového obchodu, posílit proces regionalizace, oživit obchodní výměnu mezi Evropskou unií a zeměmi AKT a podpořit hospodářskou diverzifikaci zemí AKT; |
2. |
obzvláště zdůrazňuje původní poslání těchto dohod, tj. rozvoj, snížení chudoby a přínos k dosažení rozvojových cílů tisíciletí; |
3. |
je přesvědčen, že těchto cílů bude možné dosáhnout prostřednictvím cílené ochrany zemí AKT před některými možnými nepříznivými dopady otevření jejich ekonomik, podporou, která jim umožní skutečně využít přínosů plynoucích z obchodních preferencí podporou jejich hospodářského a sociálního rozvoje; vyzývá Komisi a členské státy, aby poskytly zvýšenou a odpovídající pomoc k usnadnění transformace ekonomik po vstupu prozatímních dohod o hospodářském partnerství v platnost; |
4. |
vyzývá účastníky jednání, aby jednání ukončili podle plánu v roce 2009; vyzývá účastníky jednání, aby přijali veškerá opatření vedoucí k dosažení souhrnné dohody o hospodářském partnerství mezi zeměmi AKT a EU do konce roku 2009, jak bylo plánováno; |
5. |
je si vědom toho, že dodržení pravidel WTO vyžadovalo uzavření dohody do 31. prosince 2007; poznamenává však, že Komise naléhala, aby byla uzavřena souhrnná dohoda EPA ještě před tímto datem, kdy se prozatímní dohoda omezovala pouze na zboží, což umožnilo dodržet závazky Evropského společenství v rámci WTO; |
6. |
domnívá se, že požadovaná 80 % míra liberalizace obchodu je interpretací článku XXIV dohody GATT, která dostatečně nezohledňuje skutečnost, že EU vyjednává s některými z nejchudších zemí světa, mezi nimiž panují rozdíly v úrovni rozvoje a v citlivých odvětvích; |
7. |
uznává přínosy, které vyplynuly pro vývozce z podpisu prozatímní dohody o hospodářském partnerství, neboť po vypršení platnosti doložky nejvyšších výhod poskytované podle dohody z Cotonou ke dni 31. prosince 2007 došlo k rozšíření možností vývozu do Evropské unie, a vývozci ze zemí AKT tudíž nebyli poškozeni tím, že by museli působit za méně výhodného obchodního režimu;; |
8. |
vítá skutečnost, že Evropská unie nabízí zemím AKT za účelem podpory liberalizace obchodu mezi AKT a EU přístup na svůj trh pro většinu výrobků plně bez cel a kvót; |
9. |
zdůrazňuje, že pokud by byla takováto dohoda potvrzena, modernizace kamerunského hospodářství by vyžadovala značné úsilí, významnou evropskou podporu a technickou pomoc; |
10. |
je přesvědčen, že navzdory privilegovanému přístupu kamerunských zemědělských produktů na evropský trh povede dohoda o hospodářském partnerství k rozvoji kamerunské zemědělské výroby pouze tehdy, pokud budou prostřednictvím technologických a finančních investic posíleny a modernizovány výrobní kapacity; |
11. |
je si vědom toho, že hluboká propast v úrovni veřejných výdajů na zemědělské dotace a podporu v EU a v zemích AKT znevýhodňuje zemědělce v zemích AKT, neboť je tak snížena jejich konkurenceschopnost jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni, neboť reálná cena jejich výrobků je mnohem vyšší; |
12. |
podporuje proto dohodnuté vynětí celních položek zaměřených na zemědělské zboží a některé zpracované zemědělské zboží, které jsou výsledkem dohody, a to za předpokladu, že jsou založeny zejména na potřebě chránit v těchto zemích teprve se rozvíjející odvětví nebo citlivé produkty; |
13. |
domnívá se, že aby byla zajištěna potravinová bezpečnost Kamerunu a celého regionu, je nezbytné uplatňovat politiku dlouhodobé podpory místního zemědělství, a to včetně nástrojů obchodní politiky, které umožní regulaci trhu a ochranu trvale udržitelného rodinného zemědělství; domnívá se, že potenciál veřejných zásahů by v této oblasti neměl být omezen; zdůrazňuje, že těmto tématům musí být při vyjednávání věnována hlavní pozornost, aby byla zaručena soudržnost obchodní politiky a všech politik EU s ohledem na potravinovou soběstačnost a právo na potraviny; |
14. |
naléhavě tedy vyzývá vyjednavače jakékoli souhrnné dohody o hospodářském partnerství, aby se zabývali otázkou odpovědnosti za transparentní hospodaření s přírodními zdroji a zdůraznili osvědčené postupy nezbytné k tomu, aby dotčené země z takových zdrojů získaly maximální zisk; |
15. |
vyzývá Komisi, aby vyjasnila současné rozdělení finančních prostředků v regionu AKT v důsledku deklarovaných prioritních výdajů v rámci zvýšeného rozpočtu určeného na pomoc v oblasti obchodu; |
16. |
žádá brzké stanovení a zajištění prostředků pro podporu a rozvoj obchodu; zdůrazňuje, že tyto finanční prostředky by měly představovat dodatečné zdroje a neměly by být jen přepracováním financování z Evropského rozvojového fondu, že by měly splňovat priority středoafrického regionu a že jejich vyplácení by mělo být včasné, předvídatelné a v souladu s prováděcími harmonogramy vnitrostátních a regionálních strategických plánů rozvoje; staví se proti jakékoli podmíněnosti spojené s podpisem dohod o hospodářském partnerství ve věci poskytování evropské pomoci a vyzývá Komisi, aby zajistila, že přístup k finančním prostředkům z 10. ERF bude oddělený od výsledků a tempa vyjednávání; |
17. |
domnívá se, že časový plán pro závazky a platby z EU fondů by měl být dodržen, jak bylo dohodnuto v regionálních a národních indikativních programech, protože tyto prostředky jsou nezbytné k tomu, aby pomáhaly zemím AKT v lberalizačním procesu; |
18. |
připomíná opakovaný požadavek Parlamentu, aby byl Evropský rozvojový fond (ERF) začleněn do rozpočtu Unie; odsuzuje využívání ERF jakožto nejvýznamnějšího zdroje financování Regionálního fondu dohody o hospodářském partnerství, což je v rozporu s tím, že se očekávalo doplňkové financování; zdůrazňuje, že částky poskytnuté na základě Národního orientačního programu pro Kamerun a Regionálního orientačního programu jsou nedostatečné a neumožňují modernizaci kamerunského hospodářství, k níž dojde po podpisu dohody o hospodářském partnerství; |
19. |
zdůrazňuje, že finanční pomoc EU by měla umožnit modernizaci ekonomik zemí AKT a zároveň kompenzovat ztráty z celních příjmů; žádá Komisi, aby co nejdříve sdělila, jaké metody výpočtu čistého fiskálního dopadu dohod o hospodářském partnerství používá; |
20. |
trvá na tom, že pomoc musí být v souladu se zásadami stanovenými v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci mimo jiné zaměřena na poptávku, a vyzývá tudíž země AKT, aby informovaly o tom, jaké další finanční prostředky spojené s dohodou o hospodářské partnerství potřebují, zejména pokud jde o regulační rámce, ochranná opatření, usnadnění obchodu, podporu v dodržování mezinárodních hygienických a rostlinolékařských standardů a standardů duševního vlastnictví a složení mechanismů k monitorování dohod o hospodářském partnerství; |
21. |
vyzývá příslušné země, aby poskytly jasné a transparentní informace o hospodářské a politické situaci a rozvoji v těchto zemích s cílem zlepšit spolupráci s Komisí; |
22. |
zdůrazňuje význam obchodu v rámci regionu a nutnost posílit regionální obchodní vazby, má-li být v tomto regionu zajištěn udržitelný růst; upozorňuje na význam spolupráce mezi různými regionálními subjekty a jejich shodného postupu; |
23. |
vybízí k dalšímu snižování cel mezi rozvojovými zeměmi a regionálními skupinami, která dnes dosahují 15–25 % hodnoty obchodu, a k další podpoře obchodu jih-jih, hospodářského růstu a regionální integraci; |
24. |
zdůrazňuje, že budoucí dohoda o hospodářském partnerství se střední Afrikou nesmí v žádném případě ohrozit soudržnost regionu a oslabit regionální integraci těchto zemí; |
25. |
vyzývá Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, aby byla obnovena jednání o rozvojové agendě z Dohá a aby zajistila, že dohody o liberalizaci obchodu budou nadále podporovat rozvoj v chudých zemích; |
26. |
je přesvědčen, že souhrnné dohody o hospodářském partnerství by měly být doplňkem k rozvojové agendě z Dohá a nikoli alternativou pro země AKT; |
27. |
domnívá se, že nejistota ohledně výsledku jednání v rámci kola z Dohá a řešení sporu týkajícího se produkce banánů v rámci WTO vyžadují obzvláštní bdělost a prioritní činnost Evropské unie, má-li být zaručena budoucnost odvětví produkce banánů v Kamerunu a v celé oblasti střední Afriky; |
28. |
vítá ochranná opatření, jež dohoda stanoví, avšak zdůrazňuje, že mechanismy stanovené pro jejich použití jsou složité a mohly by omezit možnosti jejich uplatňování; vyzývá obě strany, aby se vystříhaly nadbytečného užívání těchto ochranných opatření, vyzývá Komisi, aby v rámci pokračujících jednání za účelem uzavření komplexní dohody EPA přistoupila na revizi ochranných opatření, jež jsou obsažena v prozatímní EPA, aby bylo zaručeno náležité, transparentní a rychlé uplatňování, pokud budou splněna kritéria pro jejich použití; |
29. |
zdůrazňuje, že je nezbytné, aby národní parlamenty, Evropský parlament a občanská společnost prováděly celkové vyhodnocení dopadu dohody o hospodářském partnerství; žádá, aby mohl být časový harmonogram liberalizace v případě potřeby přehodnocen; |
30. |
žádá, aby byly podporovány výroba a vývoz zpracovaných produktů s vysokou přidanou hodnotou, zejména tím, že se zjednoduší pravidla původu, která musejí zohledňovat rozdíly v průmyslové vyspělosti mezi EU a zeměmi AKT a také mezi zeměmi AKT samotnými, a že budou pružněji uplatňována; |
31. |
souhlasí s tím, že v prozatímní dohodě o hospodářském partnerství byla pro malé a střední podniky stanovena přechodná období, která jim umožní přizpůsobit se změnám, které dohoda zavádí, a naléhavě vyzývá státní orgány, aby při vyjednávání souhrnné dohody o hospodářském partnerství nadále podporovaly zájmy malých a středních podniků; |
32. |
vyzývá Evropskou unii, aby poskytla zvýšenou a odpovídající pomoc orgánům v zemích AKT a soukromému sektoru s cílem usnadnit transformaci dotčených ekonomik po podpisu prozatímní dohody o hospodářském partnerství; |
33. |
zdůrazňuje, že regionální dohoda o hospodářském partnerství nemůže být pouhým prováděcím opatřením prozatímní dohody o hospodářském partnerství s Kamerunem; připomíná, že Kamerun není reprezentativní, pokud jde o různorodost všech osmi zemí regionu, které nemají stejné priority a potřeby, pokud jde o harmonogram liberalizace, přechodná období a seznamy citlivých produktů; žádá, aby byla regionální dohoda o hospodářském partnerství dostatečně flexibilní a zohledňovala tato specifika; |
34. |
domnívá se, že současná nabídka středoafrického regionu na liberalizaci 71 % obchodu během období 20 let s pětiletým přípravným obdobím není v souladu s požadavky Světové obchodní organizace, která stanoví 80 % liberalizaci v průběhu 15 let; |
35. |
doporučuje, aby při probíhajících jednáních o řádné dohodě EPA bylo postupováno flexibilně, asymetricky a pragmaticky; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby zohlednila zejména žádost středoafrického regionu, která se týká rozvojových aspektů této dohody; v tomto ohledu vítá závěry vítá závěry GAERC z května 2008; |
36. |
žádá Komisi, aby bezpodmínečně a pružně odpověděla na požadavky zemí AKT na revizi problematických bodů v prozatímních dohodách o hospodářském partnerství včetně definice „v zásadě veškerého obchodu“, doložky nejvyšších výhod (DNV), povinnosti zrušení vývozních daní, ustanovení o zachování stávajícího stavu a bilaterálních a zvláštních ochranných opatření; |
37. |
žádá, aby Komise v případě, že by si státy střední Afriky, které nepatří mezi nejméně rozvinuté země, nepřály podepsat dohodu o hospodářském partnerství, prozkoumala veškeré alternativní možnosti s cílem poskytnout těmto zemím nový obchodní rámec v souladu s pravidly WTO; |
38. |
připomíná, že dohody EPA musí být v souladu s pravidly WTO, která nevyžadují ani nazakazují závazky týkající se liberalizace služeb nebo tzv. singapurských témat; |
39. |
žádá Komisi, aby do dohod o hospodářském partnerství nezačleňovala ustanovení o právech duševního vlastnictví, která by byla překážkou pro přístup k zásadním léčivým přípravkům; vybízí Unii, aby využila rámec dohod o hospodářském partnerství s cílem pomoci zemím AKT při uplatňování flexibility, kterou umožňuje prohlášení z Dohá o dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví TRIPS a veřejném zdraví; |
40. |
trvá na tom, že dohody o hospodářském partnerství musí obsahovat rozšířené kapitoly o rozvoji za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí a podporovat a posilovat sociální práva a základní lidská práva; |
41. |
zdůrazňuje, že jakákoliv souhrnná dohoda o hospodářském partnerství musí zahrnovat také ustanovení týkající se řádné správy věcí veřejných, transparentnosti v oblasti politických úřadů a lidských práv; |
42. |
trvá na tom, aby byl Parlament pravidelně informován a aktivně zapojen do procesu vyjednávání dohod o hospodářském partnerství; v tomto ohledu připomíná své poslání spočívající v kontrole a včasném varování, jakož i přání poslanců podpořit intenzivní dialog mezi evropskými orgány, a to jak se zástupci zemí AKT, tak se zástupci občanské společnosti; |
43. |
doporučuje, aby Parlament – při zachování určité míry flexibility – předtím, než vysloví souhlas, zohlednil stanoviska parlamentů zemí AKT k výsledkům jednání o dohodách EPA; |
44. |
vyzývá k ustavení odpovídajících a transparentních monitorovacích mechanismů – s jasně vymezenou rolí a vlivem – za účelem sledování dopadu dohod o hospodářském partnerství se zvýšeným zapojením AKT a širokou škálou konzultací se zúčastněnými subjekty; |
45. |
zdůrazňuje především klíčovou roli parlamentů AKT a nestátních subjektů při sledování a správě dohod o hospodářském parnerství a žádá, aby Evropská komise zaručila jejich zapojení do pokračujících jednání, což vyžaduje, aby země AKT a EU schválily jasný program dalších jednání, založený na spolupráci; |
46. |
domnívá se, že je důležité, aby při provádění dohod EPA byl vytvořen odpovídající monitorovací systém, který by byl koordinovaný příslušným parlamentním výborem sestávajícím z členů Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj, který by zajišťoval potřebnou rovnováhu mezi zachováním vedoucí úlohy výboru pro mezinárodní obchod a celkovou soudržností obchodních a rozvojových politik; zastává názor, že tento parlamentní výbor by měl jednat pružně a aktivně koordinovat svou činnost se Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU; domnívá se, že toto monitorování by mělo být zahájeno po přijetí každé prozatímní dohody EPA; |
47. |
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí AKT, Radě AKT-EU a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT-EU. |
(1) Úř. věst. C 77 E, 26.03.2004, s. 393.
(2) Úř. věst. C 92 E, 20.4.2006, s. 397.
(3) Úř. věst. C 285 E, 22.11.2006, s. 126.
(4) Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 121.
(5) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(6) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 261.
(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 244.
(8) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 301.
(9) Úř. věst. C 323 E, 18.12.2008, s. 361.
(10) Přijaté texty, P6_TA-PROV(2008)0252.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/147 |
Středa 25. března 2009
Výroční zprávy EIB a EBRD za rok 2007
P6_TA(2009)0185
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o výročních zprávách Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj za rok 2007 (2008/2155(INI))
2010/C 117 E/25
Evropský parlament,
s ohledem na výroční zprávu Evropské investiční banky (EIB) za rok 2007,
s ohledem na výroční zprávu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) za rok 2007,
s ohledem na články 9, 266 a 267 Smlouvy o ES a protokol č. 11 o statutu EIB,
s ohledem na dohodu o založení EBRD ze dne 29. května 1990,
s ohledem na články 230 a 232 Smlouvy o ES o úloze Soudního dvora,
s ohledem na článek 248 Smlouvy o ES o úloze Účetního dvora,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (1),
s ohledem na rozsudek Soudního dvora ze dne 6. listopadu 2008 o právním základu rozhodnutí 2006/1016/ES (2),
s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/847/ES ze dne 4. listopadu 2008 o způsobilosti zemí střední Asie pro financování podle rozhodnutí 2006/1016/ES o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (3),
s ohledem na rozhodnutí Rady 97/135/ES ze dne 17. února 1997, které stanoví, že Evropské společenství by mělo upsat další kapitálové účasti jako důsledek rozhodnutí zdvojnásobit kapitál Evropské banky pro obnovu a rozvoj (4),
s ohledem na poslední přezkum kapitálových zdrojů EBRD z roku 2006 na období 2006–2010,
s ohledem na zprávu Komise Parlamentu a Radě o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2007 (KOM(2008)0590),
s ohledem na své usnesení ze dne 22. dubna 2008 o výroční zprávě Evropské investiční banky za rok 2006 (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o výroční zprávě EIB za rok 2005 (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2003 o činnosti Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) (7),
s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy ze dne 24. června 2008 o Evropské bance pro obnovu a rozvoj jako stěžejním partnerovi při provádění změn v zemích v procesu transformace,
s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, která byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000 (8) (dohoda z Cotonou),
s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (9),
s ohledem na závěry Rady ze dne 14. května 2008 o investičním rámci pro západní Balkán: posilování soudržnosti stávajících finančních nástrojů pro tento region s cílem podpořit růst a stabilitu,
s ohledem na návrh nařízení Komise ze dne 21. května 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství (KOM(2008)0308),
s ohledem na rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 2003 ve věci vyšetřovacích pravomocí Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) v EIB (10),
s ohledem na třístrannou dohodu uzavřenou mezi Účetním dvorem, EIB a Komisí o způsobech kontroly prováděné Účetním dvorem, které jsou stanoveny v čl. 248 odst. 3 Smlouvy o ES, která byla obnovena v červenci 2007,
s ohledem na memorandum o porozumění podepsané dne 15. prosince 2006 mezi Komisí, EIB a EBRD ve věci spolupráce ve východní Evropě, v zemích jižního Kavkazu, v Rusku a ve Střední Asii,
s ohledem na memorandum o porozumění podepsané dne 27. května 2008 mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou zaměřené na další koordinaci vnějších úvěrových politik Evropské unie,
s ohledem na memorandum o zapojení do evropského odborného centra pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, které podepsaly EIB, Komise a příslušné vnitrostátní orgány dne 16. září 2008,
s ohledem na Operační plán EIB pro období 2008–2010, který schválila správní rada dne 20. listopadu 2007,
s ohledem na veřejné konzultace, které vedla EIB o svém prohlášení o environmentálních a sociálních zásadách a normách v roce 2008,
s ohledem na environmentální a sociální politiku EBRD, kterou správní rada schválila dne 12. května 2008,
s ohledem na politiku EBRD v oblasti energetiky, kterou správní rada schválila dne 11. července 2006,
s ohledem na přezkum energetické politiky EIB, který správní rada schválila dne 31. ledna 2006,
s ohledem na informační sdělení EIB o „intenzivnějším zapojení EIB do energetické politiky EU“ ze dne 5. června 2007, jak je v červnu 2007 podpořila Rada guvernérů,
s ohledem na závěry zasedání předsednictví Evropské rady konaného v Bruselu ve dnech 11. a 12. prosince 2008, které se týkají hospodářských a finančních otázek,
s ohledem na zprávu EIB nazvanou „zjištění a závěry konzultace malých a středních podniků 2007/2008“ z května 2008, a na následnou modernizaci a posílení podpory malým a středním podnikům EU ze strany EIB,
s ohledem na prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách ze dne 18. března 2008,
s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 7. října 2008 a 2. prosince 2008 o úloze EIB při podpoře malých a středních podniků,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. října 2008 nazvané „Od finanční krize k vzestupu: evropský akční rámec“ (KOM(2008)0706),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0135/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že EIB byla založena v roce 1957 Římskou smlouvou, a vzhledem k tomu, že její akcionáři, jimiž jsou členské státy, upsali kapitál ve výši 165 miliard EUR, |
B. |
vzhledem k tomu, že EIB vyvíjí od roku 1963 činnost mimo území Společenství s cílem podporovat jeho vnější politiky, |
C. |
vzhledem k tomu, že EBRD byla založena v roce 1991 a vzhledem k tomu, že jejími akcionáři je 61 třetích zemí, Evropské společenství a EIB, které upsaly kapitál v celkové výši 20 miliard EUR, |
D. |
vzhledem k tomu, že členské státy, Evropské společenství a EIB celkem vlastní 63 % akcií EBRD, |
E. |
vzhledem k tomu, že statutárním cílem EIB je přispívat v zájmu Společenství k vyváženému a soustavnému rozvoji vnitřního trhu, a to za pomoci kapitálového trhu i využíváním vlastních zdrojů; |
F. |
vzhledem k tomu, že by při současných finančních otřesech, kdy je obrovský nedostatek likvidity a úvěrů pro podniky, EIB měla hrát hlavní úlohu v plánech Evropské unie a členských států na hospodářskou obnovu, |
G. |
vzhledem k tomu, že statutárním cílem EBRD je přispívat k hospodářskému pokroku a obnově, podporovat přechod k otevřenému tržnímu hospodářství a soukromé a podnikatelské aktivity v zemích střední a východní Evropy, které se zavázaly k uplatňování zásad demokracie se systémem více politických stran, plurality a tržního hospodářství a které tyto zásady dodržují, |
H. |
vzhledem k tomu, že by úloha EIB jakožto emitenta dluhopisů s vysokým ratingem AAA pro mezinárodní kapitálový trh měla být zdůrazněna a posílena, |
I. |
vzhledem k tomu, že podle článku 11 dohody o založení EBRD musí EBRD činit nejméně 60 % svých investic v soukromém sektoru, |
J. |
vzhledem k tomu, že dohoda o založení EBRD stanoví, že v intervalech ne delších než pět let reviduje Rada guvernérů základní kapitál EBRD, a že příští revize je plánována na rok 2010, |
K. |
vzhledem k tomu, že dne 1. října 2008 byl ustaven řídící výbor složený z devíti „moudrých“, aby dohlížel na hodnocení přezkumu mandátu k poskytování externích úvěrů v polovině období a toto hodnocení řídil, jak stanoví rozhodnutí 2006/1016/ES, |
L. |
vzhledem k tomu, že tento přezkum v polovině období bude muset být proveden v úzké spolupráci s Parlamentem na základě rozhodnutí 2006/1016/ES, |
M. |
vzhledem k tomu, že rozhodnutí 2006/1016/ES o mandátu k poskytování vnějších půjček EIB počítá s 25,8 mld. EUR jako úvěry pro období 2007–2013, rozdělenými takto: země před přistoupením, včetně Chorvatska a Turecka: 8,7 mld. EUR; země Středomoří: 8,7 mld. EUR; Východní Evropa, jižní Kavkaz a Ruská federace: 3,7 mld. EUR; Latinská Amerika: 2,8 mld. EUR; Asie: 1 mld. EUR; Jihoafrická republika: 0,9 mld. EUR, |
N. |
vzhledem k tomu, že EIB poskytla v roce 2007 úvěry na podporu cílů politiky EU v celkové výši 47,8 miliard EUR, z toho 41,4 miliard EUR v rámci Evropské unie a zemí EFTA a 6,4 miliard EUR v partnerských a přistupujících zemích, |
O. |
vzhledem k tomu, že EIB poskytla v roce 2007 úvěry jednotlivým geografickým oblastem mimo EU v následující výši: Asii a Latinské Americe: 925 milionů EUR, východní Evropě, zemím jižního Kavkazu a Rusku: 230 milionů EUR, zemím Středomoří: 1 438 milionů EUR, zemím před přistoupením: 2 870 milionů EUR, zemím AKT: 756 milionů EUR a Jižní Africe: 113 milionů EUR, |
P. |
vzhledem k tomu, že v roce 2007 činil objem činnosti EBRD 5,6 miliard EUR a zahrnoval 353 projektů v 29 zemích, ve kterých působí: ve střední Evropě a pobaltských státech (11), v jihovýchodní Evropě (12), v západní části SNS a na Kavkazu (13), v Rusku a ve Střední Asii (14), |
Q. |
vzhledem k tomu, že v roce 2007 došlo k nárůstu investic EBRD v Rusku na 2,3 mld. EUR (celkové portfolio v Rusku dosahuje 5,7 mld. EUR), vztahuje se na 83 projektů a představuje 42 % ročních závazků EBDR (ve srovnání v 38 % v roce 2006), |
R. |
vzhledem k tomu, že se kapitálové investice EBRD zvýšily v roce 2007 na 1,7 mld. EUR z 1 mld. EUR v roce 2006 a že se kapitálový objem činnosti banky zvýšil z 20 % v roce 2006 na 30 % v roce 2007, |
S. |
vzhledem k tomu, že Rada guvernérů EBRD dne 28. října 2008 rozhodla, že uznává Turecko za příjemce investic EBRD a vzhledem k tomu, že do konce roku 2010 EBRD plánuje investovat 450 milionů EUR, |
T. |
vzhledem k tomu, že EIB financuje projekty v Turecku od roku 1965 a že investovala kolem 10 miliard EUR ve všech klíčových odvětvích tureckého hospodářství, |
U. |
vzhledem k tomu, že podle dohody z Cotonou EIB při poskytování úvěrů na financování operací v zemích AKT používá kromě vlastních zdrojů také investiční nástroj k řízení rizik, na nějž jsou finanční prostředky poskytovány z Evropského rozvojového fondu, |
V. |
vzhledem k tomu, že by finanční strategie EIB měla přispívat ke splnění obecného cíle, jímž je rozvoj a upevňování demokracie a právního státu, a k dodržování mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jejichž stranami je Společenství nebo jeho členské státy, |
W. |
vzhledem k tomu, že Komise, členské státy, partnerské země evropské politiky sousedství (EPS), mezinárodní finanční instituce a evropské regionální a bilaterální finanční instituce v současné době spolupracují v rámci investiční facility sousedství při zajišťování dodatečných finančních prostředků na projekty výstavby infrastruktury zejména v odvětví energetiky, dopravy a životního prostředí na celém území EPS, |
X. |
vzhledem k tomu, že skupina EIB nadále aktivně podporuje malé a střední podniky prostřednictvím úvěrů, vstupního kapitálu a úvěrových záruk, přičemž vstupní kapitál a úvěrové záruky jsou poskytovány prostřednictvím Evropského investičního fondu, |
Cíle a činnost EIB
1. |
vítá výroční zprávu EIB za rok 2007, zejména pokud jde o její finanční operace uvnitř Evropské unie na jedné straně, které se zaměřily na šest politických priorit: zajištění hospodářské a sociální soudržnosti, uplatňování iniciativy Inovace 2010, rozvoj transevropských dopravních a přístupových sítí, podporu malých a středních podniků, ochranu a zlepšování životního prostředí, a na zajištění udržitelné, konkurenceschopné a bezpečné energetiky; a pokud jde o uplatňování mandátu EIB k poskytování externích úvěrů ve třetích zemích, na straně druhé; |
2. |
vítá cíl EIB zabývat se při svých finančních operacích uvnitř Evropské unie mimo jiné otázkou změny klimatu; v této souvislosti připomíná, že je nutné vyvinout další kritéria financování, jež budou šetrná k životnímu prostředí, v souladu se strategickými cíli EU snížit emise skleníkových plynů; naléhavě žádá EIB, aby směřovala své půjčky v odvětví energetiky na energetickou účinnost, obnovitelné energie a investice do výzkumu a vývoje v těchto dvou oblastech; kromě toho vyzývá EIB, aby vypracovala a zveřejnila metodiku hodnocení vlivu financovaných projektů na klima a stanovila kritéria hodnocení umožňující EIB odmítnout projekty z důvodu jejich negativního dopadu na změnu klimatu; |
3. |
připomíná, že EIB je jedinou finanční institucí zakotvenou ve Smlouvě a že většina jejích operací je zaměřena na projekty v členských státech, ačkoli musí hrát stále významnější úlohu také ve třetích zemích, jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2006/1016/ES; |
4. |
bere na vědomí, že v rámci své činnosti ve třetích zemích EIB doposud uplatňovala politické cíle stanovené Radou; domnívá se, že poskytování úvěrů EIB musí být konzistentní, pokud jde o oblasti její působnosti, ve všech zemích, jednoduché v jejím přístupu k různým účastníkům a nástrojům EU, pružné z hlediska toho, jak je Unie schopna reagovat na značně rozdílné okolnosti v různých zemích, v souladu s cíli tisíciletí a odpovědné vůči veřejnosti i vůči Parlamentu, pokud jde o využití a účinnost použitých finančních prostředků EU; |
5. |
vyjadřuje přesvědčení, že investice do veřejné dopravy představují významný aspekt plánu evropské hospodářské obnovy; znovu v této souvislosti vyjadřuje přesvědčení, že EIB má potenciál být klíčovým hráčem ve změně evropské dopravy na dopravu příznivější k životnímu prostředí; naléhavě proto vyzývá EIB, aby podstatně zvýšila svoji podporu železniční dopravy, městské hromadné intermodální dopravy a řízení provozu; |
6. |
domnívá se, že by činnosti EIB měly také odrážet cíle a závazky, jež Unie přijala v rámci OSN (jako je Kjótský protokol); vyzývá proto EIB, aby každoročně předkládala Parlamentu zprávu o provádění cílů EU a OSN při svých operacích v rozvojových zemích; |
7. |
s potěšením konstatuje, že EIB v posledních letech přijímala systematická opatření v návaznosti na doporučení Parlamentu; doporučuje, aby tato opatření byla zpřístupněna široké veřejnosti v rámci výroční zprávy EIB; |
8. |
naléhavě vyzývá EIB, aby lépe sledovala a zprůhlednila povahu a konečné určení svých globálních půjček na podporu malých a středních podniků; |
9. |
Dohled nad činností EIB:
|
10. |
vítá pokrok a zveřejnění odvětvových operačních politik EIB v odvětví energetiky, dopravy a vodního hospodářství v roce 2007 a uznává je jako významný krok směrem ke zvýšení transparentnosti úvěrových operací EIB; |
11. |
vítá skutečnost, že přezkum politiky zpřístupňování informací veřejnosti, kterou uplatňuje EIB, zohledňuje příslušná ustanovení Aarhuského nařízení (15); vítá zveřejnění souhrnné zprávy o hodnocení operací EIB za rok 2007 a nabádá EIB, aby dále rozvíjela činnosti svého oddělení pro hodnocení operací; |
12. |
vítá přezkum prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách; domnívá se, že by EIB měla vyčlenit dostatečné zdroje na provedení nového prohlášení a vypracovat zprávu o jeho fungování; |
13. |
zdůrazňuje, že EIB by měla v souvislosti s podvody a korupcí uplatňovat politiku nulové tolerance, a vítá v tomto směru přezkum její politiky boje proti podvodům a jejích politik boje proti korupci, praní peněz a financování terorismu; se znepokojením však konstatuje, že tyto politiky zůstávají do značné míry pasivní; znovu opakuje své výzvy, aby EIB do provádění svých politik zahrnula opatření zaměřená na:
|
14. |
vítá existenci etické komise ad hoc (zabývající se především otázkami týkajícími se situace po skončení pracovního poměru) a nezávislého kontrolora shody; nicméně žádá, aby byl informován o statusu a praktické činnosti tohoto kontrolora; |
15. |
blahopřeje EIB k tomu, že v říjnu 2007 podepsala ve Washingtonu prohlášení o postupu v případě řízení podniků na nově vznikajících trzích; konstatuje, že prohlášení o postupu podepsaly finanční instituce podporující rozvoj a řadí řízení podniků na první místo při uskutečňování kroků na podporu udržitelného rozvoje v rozvíjejících se zemích; |
16. |
je spokojen s tím, že řídící výbor EIB schválil politiku stanovující mechanismus EIB pro stížnosti; znovu však na EIB naléhá, aby přezkoumala svůj vnitřní mechanismus pro stížnosti a aby vydala nové pokyny týkající se mechanismu pro odvolání, které budou rozšířeny na všechny operace financované EIB; |
17. |
bere na vědomí kladné stanovisko externího auditu a závěry výroční zprávy výboru pro audit; v souvislosti se současnou finanční a hospodářskou krizí znovu na EIB naléhá, aby se podřídila stejným pravidlům obezřetnosti jako úvěrové instituce a skutečnému obezřetnostnímu dohledu; |
Cíle a činnosti EBRD
18. |
vítá výroční zprávu EBRD za rok 2007, zejména skutečnost, že se investiční činnost EBRD soustředila na země v raném či středním stadiu transformace, a vítá pokrok, kterého dosáhla při financování projektů v rámci iniciativy pro udržitelnou energii, která by měla upřednostnit energetické projekty, jež jsou v zájmu Unie; |
19. |
konstatuje, že EBRD působí zejména ve třetích zemích, avšak že některé významné činnosti i nadále provádí v členských státech; |
20. |
dále shledává, že se mezinárodní a regionální kontext, ve kterém EBRD plní svou úlohu, velmi liší od situace v roce 1991 a že výkon mandátu EBRD je třeba tomuto novému prostředí přizpůsobit, neboť EBRD reaguje na tržní podmínky a svou činnost přesouvá dále na jih a východ; |
21. |
připouští také, že provozní prostředí je stále složitější, neboť se zhoršilo podnikatelské klima v důsledku menších zkušeností místních protějšků a častějších obav ohledně jejich bezúhonnosti; |
22. |
domnívá se, že EBRD musí posílit technickou pomoc a konzultační činnost na podporu norem řádné správy věcí veřejných a zajistit náležité řízení projektů na místní úrovni, které probíhají v sousedních zemích EU; |
23. |
vítá pokrok, kterého EBRD v roce 2008 dosáhla při zohlednění otázky rovnosti žen a mužů; důrazně obě banky žádá, aby hledisko rovnosti žen a mužů více začlenily do svých institucionálních struktur a vnějších politik; |
Spolupráce mezi EIB a EBRD a s dalšími mezinárodními, regionálními a vnitrostátními finančními institucemi
24. |
konstatuje, že EIB a EBRD ve stále větší míře financují operace ve stejných geografických oblastech mimo Unii, jako je východní Evropa, země jižního Kavkazu, Rusko, západní Balkán a brzy také Turecko; |
25. |
upozorňuje na to, že v zemích společného působení existují mezi EIB a EBRD tři různé formy spolupráce; ve východní Evropě má na základě memoranda o porozumění vedoucí pozici EBRD a obecným pravidlem je provádění společných investic; v zemích západního Balkánu tyto banky upouštějí od konkurenčních nebo paralelních operací ve prospěch spolupráce pomocí slučování finančních prostředků; nedávno pak byla pro spolupráci v Turecku uzavřena dohoda, v níž byly definovány specifické a společné oblasti příslušnosti, přičemž vedoucí banka bude pro jednotlivé projekty určována individuálně; |
26. |
bere na vědomí, že se cíle, odbornost a způsoby fungování těchto dvou bank liší a že nelze od sebe jednoduše oddělit poskytování úvěrů veřejnému a soukromému sektoru; zdůrazňuje, že existuje stále více společných oblastí, ve kterých obě banky rozšiřují své zkušenosti, jako je financování malých a středních podniků, energetika a změna klimatu a projekty partnerství veřejného a soukromého sektoru; v tomto ohledu zdůrazňuje potřebu užší spolupráce; |
27. |
domnívá se, že činnosti EIB a EBRD by si v zemích společného působení neměly konkurovat, nýbrž by se měly na základě komparativních výhod obou bank vzájemně doplňovat a zabránit tomu, aby klientovi vznikaly dvojí náklady; |
28. |
v zájmu lepší strukturované spolupráce mezi EIB a EBRD v zemích společného působení proto doporučuje, aby:
|
29. |
doporučuje, aby akcionáři EIB v dlouhodobém výhledu zvážili navýšení vlastnického podílu EIB v EBRD, např. v souvislosti s navýšením kapitálu nebo v případě, že stávající akcionář EBRD zvažuje stažení kapitálu z této banky; domnívá se, že by toto rozhodnutí mohlo v dlouhodobém horizontu podpořit větší soudržnost politik a specializaci těchto dvou bank jak z funkčního, tak ze zeměpisného hlediska; |
30. |
domnívá se, že je třeba se vyhnout překrývání nástrojů vnější pomoci Unie; vyzývá, aby byla v Unii posílena spolupráce s regionálními a vnitrostátními rozvojovými institucemi nebo agenturami s cílem zajistit účinné financování a zamezit překrývání a zdvojování činností a zaručit soudržný přístup a lepší zviditelnění činnosti EU; v tomto ohledu podporuje možnost vzájemného delegování a uznávání postupů; |
31. |
připomíná význam dohody dosažené v „Evropském konsenzu“, podle níž by mělo dojít k posílení synergií mezi programy podporovanými EIB a jinými finančními institucemi a programy financovanými ze strany Společenství s cílem zaručit co největší přínos pro přijímající země; zdůrazňuje, že v rámci těchto kroků je nutné pečlivě zohlednit zájmy příjemců; |
32. |
bere na vědomí, že EIB a EBRD by měly spolupracovat s dalšími mezinárodními a regionálními finančními institucemi, jako jsou Světová banka, Asijská rozvojová banka a Africká rozvojová banka, má-li být v oblastech, které jsou od Unie více vzdáleny, dosaženo větší účinnosti a má-li se zabránit nežádoucímu překrývání a zdvojování finančních aktivit; domnívá se však, že EIB by měla mezi mezinárodními rozvojovými bankami a institucemi hrát klíčovou úlohu, pokud jde o prosazování cílů Unie týkajících se životního prostředí, sociální oblasti a rozvoje; |
33. |
konstatuje, že činnost mezinárodních rozvojových bank a institucí má pozitivní vliv na rozvojový svět; považuje za nezbytné dále tento vliv analyzovat a zvážit další činnosti ve vztahu k cílům a operacím Evropského rozvojového fondu; doporučuje, aby v rámci mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím mohlo být financování vlastnictví půdy považováno za způsobilý investiční náklad, pokud budou splněny podmínky souvisejících s environmentálními a sociálními cíli, neboť vlastnictví půdy je klíčově důležité pro vnitřní rozvoj, zejména v afrických zemích; |
Globální finanční otřesy a důsledky pro EIB a EBRD
34. |
zdůrazňuje, že plán evropské hospodářské obnovy přisuzuje EIB důležitou úlohu, zejména pokud jde o navýšené financování malých a středních podniků, energii z obnovitelných zdrojů a čistou dopravu; vítá rozhodnutí zvýšit v souladu s Lisabonskou strategií celkový objem úvěrů EIB o 30 % (15 miliard EUR) v roce 2009 a 2010 a navýšit upsaný základní kapitál EIB z 67 miliard EUR na 232 miliard EUR; naléhavě však vyzývá členské státy, aby navýšily kapitál EIB tak, aby zajistily, že její úvěrová kapacita bude odpovídat střednědobým finančním potřebám průmyslu a obchodu, pokud jde o potřebu podporovat ekologická a udržitelná pracovní místa; zdůrazňuje, že pomocí těchto dodatečných finančních prostředků by se mělo usilovat o dosažení dlouhodobých účinků; domnívá se, že rozšířená oblast působnosti vyžaduje adekvátní lidské i finanční zdroje a větší transparentnost a zodpovědnost operací EIB; |
35. |
podporuje, aby při poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům byla posílena ustanovení o sdílení rizik mezi komerčními bankami a EIB; vyzývá však k opatrnosti, pokud jde o poskytování půjček EIB komerčním bankám, a v tomto ohledu požaduje přijetí kodexu chování mezi komerčními bankami a EIB; dále konstatuje, že je třeba aktualizovat seznam zprostředkovatelských bank EIB; |
36. |
domnívá se, že EIB a Komise by měly urychlit realizaci projektů v těch členských státech a odvětvích, jež krize postihla nejvíce; v tomto ohledu považuje za důležité využít odbornosti programů technické podpory, jako je Jaspers, Jeremie, Jessica a Jasmine, aby se urychlilo rozdělování strukturální pomoci; |
37. |
konstatuje, že Unie požádala EIB, aby v důsledku finanční krize urychlila poskytování podpory na projekty partnerství veřejného a soukromého sektoru; naléhavě žádá EIB a EBRD, aby tyto projekty prováděly pouze tehdy, pokud budou finančně únosné a pokud budou skutečným přínosem; v této souvislosti se domnívá, že je potřeba zlepšit zveřejňování informací, zhodnocování finančních prostředků a postupy posuzování únosnosti; |
38. |
vyzývá členské státy, aby plně využily nástrojů rizikového kapitálu, globálních půjček a mikroúvěrů, jež nabízí programy a prostředky EIB; |
39. |
konstatuje, že EIB postupně zvýšila přijímání a poskytování půjček uvnitř i vně Unie a že dnes představuje hlavní nástroj přijímání a poskytování půjček na úrovni EU; dále shledává, že existuje velká poptávka po dluhopisech vydaných EIB, a to i v Asii; vyzývá proto EIB jakožto banku, jež se řídí veřejnou politikou, a její guvernéry k maximalizaci tohoto úvěrového potenciálu tím, že budou na světovém trhu vydávat především dluhopisy denominované v euru s cílem podpořit dlouhodobé cíle a vyvážit hospodářské zpomalení v Unii a sousedních zemích; |
40. |
důrazně vyzývá Komisi a EIB, aby se společně zabývaly otázkou, jak lze překonat úvěrové problémy v reálné ekonomice s pomocí nových inovačních finančních nástrojů; |
41. |
vítá rozhodnutí EBRD zvýšit svůj roční objem činnosti v roce 2009 zhruba o 20 % na přibližně 7 miliard EUR s cílem zmírnit stávající finanční a hospodářskou krizi a konstatuje, že polovina z 1 miliardy EUR určené na mimořádné výdaje v roce 2009 byla vyčleněna pro střední a východní Evropu; |
42. |
zdůrazňuje, že za současných přísných podmínek pro poskytování úvěrů je úloha obou bank zvýrazněna jak uvnitř, tak i vně Unie; vyzývá obě banky, aby dodržely své závazky vůči třetím zemím i v hospodářsky obtížné době; |
43. |
doporučuje, aby po pečlivém prostudování dopadů finanční krize na reálnou ekonomiku byla EIB vyzvána ke zvýšení podpory novým členským státům; dále upozorňuje na význam zapojení soukromého sektoru do procesu stabilizace těchto ekonomik; vítá rozšíření činností EBRD v nových členských státech a společný akční plán mezinárodních finančních institucí na podporu bankovních systémů a úvěrů pro reálnou ekonomiku ve střední a východní Evropě, který byl nedávno vypracován EBRD, EIB, Evropským investičním fondem a skupinou Světové banky a jehož úkolem je podpořit bankovní systém a reálnou ekonomiku ve střední a východní Evropě; doporučuje však, aby byla včas přehodnocena definice „zemí v procesu transformace“ a posouzeno ukončení činností EBRD na území Unie; |
44. |
s uspokojením konstatuje, že EIB a EBRD jsou vystaveny finančním otřesům v dosti omezené míře, ačkoli EBRD kvůli poklesu na akciových trzích vykázala v roce 2008 svou první ztrátu v tomto desetiletí; |
Důsledky rozsudku Soudního dvora pro mandát EIB k poskytování úvěrů třetím zemím
45. |
vítá rozsudek Soudního dvora ze dne 6. listopadu 2008 o právním základu rozhodnutí 2006/1016/ES; |
46. |
doporučuje, aby v návaznosti na tento rozsudek byla mezi Parlamentem, Radou a Komisí urychleně uzavřena dohoda, jež zajistí plné respektování výsadních pravomocí Parlamentu a kontinuitu vnějších finančních operací EIB; zdůrazňuje tedy, že do přezkumu v polovině období, jež má být proveden v roce 2010, tato rychlá dohoda slouží jako dočasné řešení končící přesně stanoveným datem; |
47. |
domnívá se, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora je zcela zásadní přijmout rozhodnutí, jímž se nahradí rozhodnutí 2006/1016/ES, a konstatuje, že probíhající revize vnější úvěrové činnosti EIB v polovině období a opatření týkajících se spolupráce, jež má být dokončena v roce 2010, bude muset umožnit skutečnou a důkladnou diskusi o cílech Unie a prostředcích poskytovaných EIB, do níž bude plně zapojen Parlament jakožto spoluzákonodárce; vyzývá Komisi, aby při přípravě nového návrhu rozhodnutí o mandátu EIB k poskytování úvěrů třetím zemím plně zohlednila doporučení obsažená v této zprávě; |
48. |
doporučuje, aby řídící výbor svou práci dokončil počátkem roku 2010, a vyzývá jeho předsedu, aby brzy poté předložil Parlamentu a Radě zprávu o vyvozených závěrech; očekává závěry řídícího výboru a žádá jej, aby zohlednil doporučení obsažená v tomto, i v předchozích usneseních Parlamentu; žádá, aby řídící výbor Parlament pravidelně informoval o vývoji této práce; |
*
* *
49. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské investiční bance, Evropské bance pro obnovu a rozvoj a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95.
(2) Věc C-155/07, Evropský parliament v. Rada Evropské unie, ve Sbírce rozhodnutí Evropského soudního dvora dosud nezveřejněno.
(3) Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 13.
(4) Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 15.
(5) Přijaté texty, P6_TA(2008)0132.
(6) Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 544.
(7) Úř. věst. C 38 E, 12.2.2004, s. 313.
(8) Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
(9) Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.
(10) Věc C-15/00, Komise Evropských společenství v. Evropská investiční banka, Sb. rozh. 2003, I-7281.
(11) Chorvatsko, Česká republika, Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Slovenská republika a Slovinsko.
(12) Albánie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Rumunsko a Srbsko.
(13) Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina.
(14) Kazachstán, Kyrgyzstán, Mongolsko, Tádžikistán, Turkmenistán a Uzbekistán.
(15) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/157 |
Středa 25. března 2009
Budoucnost automobilového průmyslu
P6_TA(2009)0186
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o budoucnosti automobilového průmyslu
2010/C 117 E/26
Evropský parlament,
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Lisabonu, které se konalo ve dnech 23. a 24. března 2000,
s ohledem na sdělení předsedy Barrosa ze dne 2. února 2005 nazvané „Společně k růstu a zaměstnanosti – nový začátek lisabonské strategie“ (KOM(2005)0024),
s ohledem na závěry konečné zprávy pracovní skupiny na vysoké úrovni CARS 21 ze dne 12. prosince 2005 a na střednědobou revizi závěrů konference na vysoké úrovni o CARS 21 ze dne 29. října 2008,
s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2008 o CARS 21: Právní rámec úpravy pro konkurenceschopnost automobilového průmyslu (1),
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 15. a 16. října 2008,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. října 2008 nazvané „Od finanční krize k oživení: evropský akční rámec“ (KOM(2008)0706),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800),
s ohledem na svůj postoj přijatý v prvním čtení dne 17. prosince 2008 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (2),
s ohledem na prohlášení Rady a Komise ze dne 4. února 2009 o dopadu finanční krize na automobilový průmysl;
s ohledem na závěry Rady pro konkurenceschopnost ze dne 5. a 6. března 2009 o automobilovém průmyslu,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. února 2009 nazvané „Reakce na krizi v evropském automobilovém průmyslu“ (KOM(2009)0104),
s ohledem na závěry ze setkání evropských ministrů průmyslu s místopředsedou Evropské komise panem Günterem Verheugenem zaměřeného na situaci v automobilovém průmyslu, které se konalo dne 16. ledna 2009 v Bruselu,
s ohledem na statistické údaje, které dne 29. ledna 2009 zveřejnila Asociace evropských výrobců automobilů, o prodeji vozidel v roce 2008,
s ohledem na čl. 103 odst. 4 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že Evropa čelí výjimečné a hluboké finanční a hospodářské krizi a vysoké míře nezaměstnanosti, přičemž ve všech významných průmyslových odvětvích ubyly tisíce pracovních míst, |
B. |
vzhledem k tomu, že evropský finanční trh v současné době řádně nefunguje, zejména pokud jde o úvěrové činnosti, |
C. |
vzhledem k tomu, že evropský automobilový průmysl a jeho dodavatelský řetězec jsou obzvláště postiženy dopady současné krize a že se přitom jedná o klíčové odvětví evropského hospodářství, které přispívá k zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti celého hospodářství, |
D. |
vzhledem k tomu, že automobilový průmysl čelí strukturální nadměrné kapacitě a že se očekává, že v roce 2009 dojde k dalšímu významnému poklesu poptávky po vozidlech a k následnému poklesu výroby, čímž se nevyhnutelně zvýší tlak na úroveň zaměstnanosti a investic v Evropské unii, |
E. |
vzhledem k tomu, že evropský automobilový průmysl je největším soukromým investorem do výzkumu a vývoje v Unii, a vzhledem k tomu, že evropští výrobci osobních a užitkových vozidel musí vynakládat značné prostředky na investice, které vyplývají z regulačních a tržních požadavků, zejména kvůli zajištění přechodu na vozidla s nízkými emisemi, |
F. |
vzhledem k tomu, že soubor legislativních opatření v oblasti obnovitelných zdrojů energie a klimatu, který byl přijat v prosinci 2008, bude hrát zásadní úlohu při podpoře ekologických investic zaměřených na úsporu energie v automobilovém průmyslu, |
G. |
vzhledem k tomu, že evropský automobilový průmysl přímo a nepřímo zaměstnává 12 milionů pracovníků, což je 6 % zaměstnaného obyvatelstva v Unii, a miliony těchto pracovních míst jsou v současnosti ohroženy, přičemž se často jedná o vysoce kvalifikovaná pracovní místa, která by neměla být ztracena, |
H. |
vzhledem k tomu, že v souvislosti s ekologickými technologiemi bude možné v automobilovém průmyslu vytvořit mnoho nových pracovních míst, |
I. |
vzhledem k tomu, že evropský automobilový průmysl je pro hospodářství EU klíčový, protože má násobný účinek na ostatní odvětví a zejména na existenci stovek tisíc malých a středních podniků, |
J. |
vzhledem k tomu, že některé členské státy začaly přijímat vnitrostátní opatření na podporu automobilového průmyslu, |
K. |
vzhledem k tomu, že hlavní odpovědnost za řešení krize nese průmysl, |
L. |
vzhledem k tomu, že Komise v současné době jedná o další liberalizaci obchodu v rámci kola jednání z Dohá a dohody o volném obchodu s Jižní Koreou, |
1. |
uznává, že současná hospodářská a finanční krize vystavuje automobilový průmysl intenzivnímu tlaku, který se projevuje zejména prudkým poklesem poptávky po motorových vozidlech, ale také nadměrnou kapacitou výroby, problémy v přístupu k úvěrovému financování a strukturálními problémy z období před krizí; |
2. |
zdůrazňuje, že se krize odehrává na evropské úrovni, a tudíž upozorňuje na význam koherentních iniciativ na podporu evropského automobilového průmyslu koordinovaných mezi členskými státy a žádá, aby byl vytvořen skutečný evropský rámec pro opatření, který by stanovil konkrétní kroky umožňující přijímat nezbytná klíčová opatření jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států; |
3. |
s rostoucím znepokojením zjišťuje, že některá krátkodobá opatření, která členské státy přijaly na vnitrostátní úrovni, by mohla narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, a poškodit tak dlouhodobou konkurenceschopnost, vyzývá proto členské státy, aby zajistily soudržnost, účinnost a koordinovanost dalších opatření; |
4. |
v této souvislosti vítá dočasný rámec pro hodnocení státní pomoci, který byl zaveden jako součást evropského plánu hospodářské obnovy; |
5. |
vítá úsilí Komise poskytnout účinnou politickou reakci na obtíže společnosti General Motors Europe a jejích dodavatelů, jež spočívala v koordinaci snah dotčených členských států, včetně uspořádání setkání ministrů dne 13. března 2009 a úsilí o nalezení rovného a spravedlivého řešení v oblasti práv duševního vlastnictví; |
6. |
vyzývá Radu a Komisi, aby urychlily, zjednodušily a navýšily finanční podporu automobilového odvětví, a to zejména prostřednictvím Evropské investiční banky a také tím, že umožní státní záruky na úvěry s nízkými úroky; naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby požadovaly zjednodušení administrativních postupů u žádostí o úvěr; domnívá se, že finanční podpora, zejména prostřednictvím půjček, by měla pomoci stimulovat poptávku po nových vozidlech ve prospěch hospodářského růstu, životního prostředí a bezpečnosti provozu; |
7. |
žádá, aby se EIB dostatečně zaměřila na malé a střední podniky propojené s automobilovým průmyslem, aby měly i nadále přístup k úvěrům, a naléhavě vyzývá členské státy, aby navýšily úvěrovou kapacitu EIB tak, aby odpovídala střednědobým finančním potřebám automobilového průmyslu; |
8. |
zdůrazňuje, že všechny finanční nebo fiskální pobídky, včetně šrotovného vozidel, musí podporovat a urychlovat nezbytnou technologickou transformaci tohoto odvětví, zejména pokud jde o energetickou účinnost motorů a snižování emisí v plném souladu s nedávno přijatými právními předpisy; |
9. |
znovu potvrzuje, že politiky na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni by měly přispívat ke zvládnutí stádia restrukturalizace a přeměny, kterým automobilový průmysl a jeho dodavatelský řetězec prochází v důsledku velmi konkurenčního prostředí, a proto toto odvětví vybízí, aby si v úzké spolupráci s odbory vytvořilo koherentní obchodní strategii a přistupovalo k souvisejícím úpravám se sociální odpovědností; |
10. |
zdůrazňuje, že je třeba odbory plně zapojit do probíhajících diskusí, a žádá Komisi, aby podpořila skutečný evropský dialog v tomto odvětví, a to zejména v souvislosti se stávající krizí; |
11. |
žádá Komisi, aby zajistila co nejlepší využití dostupných prostředků z evropských fondů na podporu pracovních míst (Fond soudržnosti, strukturální fondy, Sociální fond a Fond pro přizpůsobení se globalizaci) s ohledem na vyvážené uskutečňování všech „lisabonských priorit“ a aby usnadnila, zlepšila a urychlila přístup k těmto prostředkům; domnívá se, že tyto fondy by měly přispívat na programy vzdělávání a rekvalifikace pro pracovníky již tehdy, jakmile začnou být uplatňována omezení pracovní doby; |
12. |
znovu potvrzuje, že automobilový průmysl potřebuje stálé investice do programů výzkumu a vývoje, které poskytnou optimální řešení z hlediska kvality, bezpečnosti a životního prostředí s cílem dosáhnout udržitelného konkurenceschopného rámce, a vyzývá proto v této souvislosti Komisi, aby usnadnila, zlepšila a zrychlila přístup k nástrojům EU na podporu výzkumu, vývoje a inovací, jako je 7. rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace; |
13. |
vyzývá Komisi, aby navrhla pokyny a doporučení ohledně opatření, která by koordinovaně pobízela k obnově vozového parku, jako je např. šrotovné a jiné tržní pobídky, jež mají kladný a krátkodobý účinek na poptávku spotřebitelů po nových motorových vozidlech, a která by byla také zaměřena na znovuoživení leasingového trhu pro vozidla; vyzývá Komisi, aby sledovala vnitrostátní opatření, která se v této souvislosti již uplatňují, a zamezila tak narušení vnitřního trhu; |
14. |
potvrzuje, že je třeba prohloubit dialog a probíhající jednání se třetími zeměmi a hlavními obchodními partnery EU o budoucnosti automobilového průmyslu, a vyzývá proto Komisi, aby bedlivě sledovala vývoj v mimoevropských zemích, zejména ve Spojených státech a v Asii, aby byly zaručeny rovné podmínky na mezinárodní úrovni a aby se zabránilo protekcionismu a diskriminačním opatřením na světovém trhu s automobily; |
15. |
vyzývá Komisi, aby před uzavřením dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Jižní Koreou zajistila její vyvážený a spravedlivý charakter; |
16. |
vítá proces CARS 21, který stanoví dlouhodobou průmyslovou politiku na evropské úrovni; vyzývá Komisi, aby tento dlouhodobý strategický plán průběžně prováděla, sledovala a přezkoumávala s cílem zajistit budoucí konkurenceschopnost evropského automobilového průmyslu a zachovat v něm udržitelnou úroveň zaměstnanosti; |
17. |
vyzývá Komisi, aby plně uplatňovala zásady lepší tvorby právních předpisů, a aby z tohoto důvodu provedla v souladu s doporučeními skupiny CARS 21 podrobné hodnocení dopadu nových právních předpisů Společenství v oblasti motorových vozidel, čímž zajistí automobilovému odvětví právní jistotu a předvídatelnost; |
18. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. C 41 E, 19.2.2009, s. 1.
(2) Přijaté texty, P6_TA(2008)0614.
Čtvrtek 26. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/161 |
Čtvrtek 26. března 2009
Bílá kniha o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES
P6_TA(2009)0187
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o bílé knize o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES (2008/2154(INI))
2010/C 117 E/27
Evropský parlament,
s ohledem na bílou knihu Komise ze dne 2. dubna 2008 o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES (KOM(2008)0165) (bílá kniha),
s ohledem na své usnesení ze dne 25. dubna 2007 k zelené knize o žalobách na náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES (1),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. března 2007 nazvané „Strategie spotřebitelské politiky EU 2007–2013: posílit postavení spotřebitelů, zvýšit jejich blahobyt a účinně je chránit“ (KOM(2007)0099),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (3) a nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (4),
s ohledem na sdělení Komise o ochraně před pokutami a snížení pokut v případě kartelů (5) a nařízení Komise (ES) č. 622/2008 (6) ze dne 30. června 2008 o postupu při narovnání v případech kartelů,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro právní záležitosti (A6-0123/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že politika hospodářské soutěže zvyšuje ekonomickou výkonnost Evropské unie a rozhodujícím způsobem přispívá k dosažení cílů Lisabonské strategie, |
B. |
vzhledem k tomu, že Soudní dvůr Evropských společenství rozhodl, že v zájmu zajištění plné účinnosti článku 81 Smlouvy mohou jednotlivci i společnosti požadovat náhradu za škodu, která jim vznikla porušením pravidel hospodářské soutěže ES, |
C. |
vzhledem k tomu, že žaloby o náhradu škody jsou pouze jedním prvkem účinného systému prosazování práva soukromými osobami a vzhledem k tomu, že mechanismy alternativního řešení sporů jsou za příznivých okolností účinnou alternativou vymáhání kolektivní náhrady škody, nabízí spravedlivé a rychlé mimosoudní řešení sporů, a měly by být podporovány, |
D. |
vzhledem k tomu, že otázka, kterou se bílá kniha zabývá, se dotýká všech kategorií poškozených osob, všech druhů porušení článků 81 a 82 Smlouvy o ES a všech odvětví hospodářství, |
E. |
vzhledem k tomu, že každý návrh na zavedení mechanismů pro kolektivní náhradu škody způsobené porušením pravidel hospodářské soutěže ES by měl doplňovat, nikoli nahrazovat alternativní formy ochrany, které již existují v členských státech (např. zástupné žaloby a precedentní případy), |
F. |
vzhledem k tomu, že soukromoprávní žaloby na náhradu škody se musí zaměřit na plnou kompenzaci vzniklé škody a vzhledem k tomu, že je nutné uplatňovat zásadu mimosmluvní odpovědnosti, jež zakazuje nezákonné obohacení a opakované odškodnění za tutéž škodu, a která brání represivní náhradě škody, |
G. |
vzhledem k tomu, že prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže Komisí a vnitrostátními úřady na ochranu hospodářské soutěže je stanoveno v rámci veřejného práva a vzhledem k tomu, že žaloby na náhradu škody jsou u vnitrostátních soudů vzácné, ačkoli některé členské státy již přijaly nebo přijmou opatření k usnadnění podávání žalob na náhradu škody soukromými osobami v případě porušení pravidel hospodářské soutěže ES, |
H. |
vzhledem k tomu, že žaloby na náhradu škody by měly doplňovat a podporovat uplatňování práva hospodářské soutěže úřady na ochranu hospodářské soutěže, ale nikoli je nahrazovat, a proto je nutné zvýšit personální a finanční kapacity úřadů na ochranu hospodářské soutěže s cílem účinněji stíhat porušování pravidel hospodářské soutěže, |
I. |
vzhledem k tomu, že bez ohledu na způsob řešení sporu je nezbytné zavést postupy a ochranné prvky, které zajistí, aby se všem stranám dostalo spravedlivého zacházení a zároveň aby systém nebyl zneužíván, jako se to stalo v jiných soudních systémech a zejména ve Spojených státech amerických, |
J. |
vzhledem k tomu, že Komise musí při každém návrhu, který nespadá do výhradní působnosti Společenství, dodržovat zásady subsidiarity a proporcionality, |
1. |
vítá tuto bílou knihu a zdůrazňuje, že pravidla hospodářské soutěže ES a zejména jejich účinné prosazování vyžadují, aby osoby poškozené porušením pravidel hospodářské soutěže ES měly nárok na náhradu vzniklé škody; |
2. |
konstatuje, že Komise doposud konkrétně nestanovila, o jaký právní základ se budou jí navrhovaná opatření opírat, a že je třeba dále zvážit stanovení právního základu pro plánované zásahy do vnitrostátních právních předpisů o náhradě škody vyplývající z mimosmluvních vztahů a do vnitrostátního procesního práva; |
3. |
domnívá se, že některé překážky účinné nápravy pro osoby poškozené porušením pravidel hospodářské soutěže ES, jako jsou například hromadné škody a škody rozptýlené mezi řadu poškozených, nepoměr informací i další problémy se při podávání žalob na náhradu škody vyskytují nejen v oblasti práva hospodářské soutěže ES, ale také v ostatních oblastech, jako je např. odpovědnost za škodu způsobenou vadou výrobku a jiné spotřebitelské záležitosti; |
4. |
připomíná, že spotřebitelé, kterými jsou soukromé osoby, ale také malé podniky, zvláště ti, kteří utrpěli škodu rozptýlenou mezi řadu poškozených s relativně nízkou individuální škodou, často nepodají žalobu na náhradu škody, protože se obávají nákladů, dlouhého trvání, nejistoty, rizik a břemen spjatých s takovou žalobou; v této souvislosti zdůrazňuje, že mechanismus vymáhání kolektivní náhrady škody, který umožňuje spojit jednotlivé žaloby na náhradu škody osob poškozených porušením pravidel hospodářské soutěže ES, a zvyšuje jejich možnost získání přístupu ke spravedlnosti, je důležitým odrazujícím nástrojem; v tomto ohledu vítá návrhy Komise, aby byly stanoveny mechanismy, které mají být zřízeny ke zlepšení vymáhání kolektivní náhrady škody a předcházení zbytečným soudním řízením; |
5. |
poukazuje na to, že Generální ředitelství Komise pro ochranu zdraví a spotřebitele zveřejnilo na konci roku 2008 výsledky dvou studií o mechanismech kolektivní náhrady škody v členských státech a o případných překážkách pro vnitřní trh, které vyplývají z odlišných právních předpisů v členských státech; poukazuje dále na to, že Komise zveřejnila zelenou knihu o potenciálních možnostech Společenství, jak postupovat v oblasti práva na ochranu spotřebitele a oznámila zveřejnění dalšího strategického dokumentu v roce 2009; zdůrazňuje, že opatření na úrovni Společenství nesmí být příčinou svévolného a zbytečného roztříštění vnitrostátního procesního práva, a vyžaduje proto, aby bylo důkladně zváženo, zda a do jaké míry by se měl zvolit horizontální nebo integrovaný přístup s cílem usnadnit mimosoudní urovnávání sporů a podávání žalob na náhradu škody; vyzývá proto dále Komisi, aby přezkoumala možné právní základy a jak postupovat horizontálním nebo integrovaným způsobem, i když nikoli nutně pomocí jednoho horizontálního nástroje, a zdržet se prozatím předkládání mechanismů pro soudní vymáhání kolektivní náhrady pro osoby poškozené porušením pravidel hospodářské soutěže ES, aniž by umožnila Parlamentu účastnit se jejich přijímání v rámci postupu spolurozhodování; |
6. |
zdůrazňuje, že žaloby na náhradu škody pro porušení pravidel hospodářské soutěže ES by měly být řešeny pokud možno stejně jako ostatní případy mimosmluvních nároků, domnívá se, že horizontální nebo integrovaný způsob by se mohl vztahovat na procesní pravidla, které jsou běžná v případě mechanismů pro kolektivní náhradu škody v různých oblastech právních předpisů a zdůrazňuje, že tento přístup nesmí zdržovat přípravu návrhů a opatření považovaných za nezbytné pro plné vymáhání právních předpisů pro hospodářskou soutěž ES nebo takové přípravě bránit; bere kromě toho na vědomí podrobnější analýzu opravných prostředků v oblasti hospodářské soutěže podle občanského práva a kvalitní rámec pro činnost úřadů na ochranu hospodářské soutěže včetně Evropské sítě pro hospodářskou soutěž, což alespoň v případě některých otázek odůvodňuje rychlý postup kupředu s ohledem na to, že platnost některých těchto předpokládaných opatření by mohla být rozšířena i na oblasti nevztahující se k právu hospodářské soutěže; domnívá se, že taková odvětvová opatření by už mohla být navržena s ohledem na konkrétní problémy a obtíže, s nimiž se setkávají osoby poškozené porušením pravidel hospodářské soutěže ES; |
7. |
konstatuje, že dosažení „jednorázového“ smírného řešení je pro žalované žádoucí za účelem snížení nejistoty a zmírnění přehnaných hospodářských účinků, které by mohly mít dopad na zaměstnance, dodavatele, subdodavatele a ostatní nevinné strany; požaduje, aby byl vyhodnocen a případně zaveden postup mimosoudního řešení sporů pro hromadné nároky, který by mohla zahájit kterákoli strana před podáním žaloby nebo na výzvu soudu, u kterého je podána žaloba, s cílem vyřešit spor mimosoudně a získat souhlas soudu k dohodě o smírném řešení, které může být prohlášeno za závazné pro všechny poškozené, kteří se pro daný postup rozhodli; zdůrazňuje, že tento postup nesmí být spojen se zbytečným prodlužováním řízení ani nesmí podporovat nespravedlivé vypořádání nároků; žádá Komisi, aby hledala způsoby jak dosáhnout větší jistoty včetně vyhodnocení toho, zda by následní navrhovatelé měli běžně očekávat, že nebudou moci využít nic více než výsledek hromadného vypořádání; |
8. |
domnívá se, že by přímí i nepřímí účastníci měli mít možnost v případě samostatné nebo následné žaloby využít pro uplatnění svých nároků individuální žalobu, žalobu v zastoupení nebo kolektivní žalobu v podobě vzorové určovací žaloby, ale s cílem předejít více žalobám jednoho účastníka týkající se stejného porušení pravidel, měla by volba takové žaloby jednou stranou vylučovat pro tuto stranu možnost souběžného nebo následného využití jedné z ostatních žalob; domnívá se, že v případě, že různé strany podají samostatné žaloby, je třeba se pokusit o to, aby strany své žaloby sloučily nebo je podávaly v určité posloupnosti; |
9. |
domnívá se, že za účelem vyhnutí se vedení nezákonného soudního sporu by členské státy měly udělit pravomoc podávat žaloby v zastoupení kvalifikovaným subjektům státních orgánů, jako je např. veřejný ochránce práv nebo oprávněným subjektům, jako např. sdružení spotřebitelů, v souladu s článkem 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/27/ES ze dne 19. května 1998 o žalobách na zdržení se jednání v oblasti ochrany zájmů spotřebitelů (7) a že zmocnění ad hoc připadá v úvahu především v případě sdružení, která se zabývají podáváním žalob na náhradu škody pro podniky; |
10. |
požaduje, aby se žaloby v zastoupení mohl účastnit pouze co nejpřesněji vymezený okruh osob a aby k vymezení členů této skupiny v případě kolektivní žaloby typu opt-in a k vymezení v případě žalob v zastoupení, které předkládají kvalifikované subjekty, které budou předem určeny nebo zmocněny ad hoc, došlo během jasně stanoveného časového období, aniž by vzniklo zbytečné zdržení, za respektování stávajících právních předpisů; zdůrazňuje, že nahrazena může být pouze škoda, která skutečně vznikla; poznamenává, že v případě úspěšné žaloby musí být náhrada škody vyplacena vymezenému okruhu osob nebo jimi určenému subjektu a kvalifikovaný subjekt může získat náhradu pouze těch nákladů, které vznikly v důsledku právního vymáhání, a nesmí být ani přímo ani nepřímo jmenovaným subjektem pro vyplacení náhrady škody; |
11. |
zdůrazňuje, že v případě úspěšné samostatné žaloby není vyloučen následný úřední přezkum porušení pravidel hospodářské soutěže ES; znovu také opakuje, že s cílem povzbudit podniky, aby odškodňovaly oběti svého nezákonného jednání co nejrychleji a nejúčinněji, povzbuzuje úřady na ochranu hospodářské soutěže, aby takové odškodnění braly v úvahu při vyměřování pokuty, která má být podniku uložena; konstatuje však, že by to však nemělo narušovat ani právo poškozeného na plnou náhradu utrpěné škody ani nutnost zachovat odrazující účel pokut a nemělo by to vést ani k dlouhé nejistotě ohledně konečnosti vypořádání pro společnosti; vyzývá Radu a Komisi, aby do nařízení (ES) č. 1/2003 výslovně začlenily uvedené zásady pro pokuty a aby tyto zásady dále zlepšily a upřesnily tak, aby splňovaly obecné právní zásady; |
12. |
zjišťuje, že by mělo být provedeno jasné posouzení podstaty kolektivní žaloby v přípravné fázi a zdůrazňuje, že žalobci v případech kolektivní náhrady škody nesmí mít lepší ani horší pozici než individuální žalobci; požaduje, aby v rámci mechanismů pro kolektivní náhradu škody platila zásada, podle níž strana, která podává žalobu, musí obvinění dokázat, pokud příslušné vnitrostátní právo nestanoví zmírnění důkazního břemena či ulehčení přístupu k informacím a důkazům v držení žalovaného; |
13. |
požaduje, aby Komise osobám poškozeným porušením pravidel hospodářské soutěže ES dodatečně po provedení správního přezkumu umožnila podrobně se seznámit s informacemi nutnými pro podání žaloby na náhradu škody a zdůrazňuje, že článek 255 Smlouvy o ES a nařízení (ES) č. 1049/2001 stanoví právo na nahlédnutí do spisů orgánů, které může být odmítnuto pouze za podmínek stanovených v uvedeném nařízení, a zejména v článku 4 uvedeného nařízení; domnívá se proto, že Komise tedy musí nařízení (ES) č. 1049/2001 vykládat odpovídajícím způsobem, anebo navrhnout pozměňovací návrh; zdůrazňuje, že je při poskytnutí možnosti úřadům seznámit se se spisem nutno věnovat zvláštní pozornost ochraně obchodních a podnikových důvěrných údajů žalovaného nebo třetí strany a konstatuje, že jsou nutné pokyny ohledně režimu pro žádosti o shovívavost; |
14. |
domnívá se, že vnitrostátní soud by neměl být vázán rozhodnutím vnitrostátního úřadu na ochranu hospodářské soutěže jiného členského státu, aniž jsou dotčena pravidla stanovující závazný účinek rozhodnutí přijatých členem Evropské sítě pro hospodářskou soutěž (ECN) za použití článků 81 a 82 Smlouvy pro takové porušení pravidel; zjišťuje, že programy odborné přípravy a výměn by měly vést ke sbližování rozhodnutí tak, aby se uznávání rozhodnutí jiného vnitrostátního úřadu na ochranu hospodářské soutěže stalo normou; |
15. |
zdůrazňuje, že předpokladem žaloby na náhradu škody musí být zaviněné jednání, a proto musí k porušení pravidel hospodářské soutěže ES dojít přinejmenším z nedbalosti, neexistuje-li domněnka nebo vyvratitelná právní domněnka o nedostatcích ve vnitrostátních právních předpisech v případě porušení pravidel hospodářské soutěže ES zajišťující důsledné a koherentní prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže; |
16. |
vítá skutečnost, že odškodnění se zaměřuje na úhradu ztrát i ušlého zisku včetně úroků a přeplatků a požaduje, aby bylo toto vymezení škod pro mechanismy kolektivní náhrady škody stanoveno na úrovni Společenství; |
17. |
vítá práci Komise na nezávazném orientačním rámci pro výpočet náhrady škod, který by mohl zahrnout i pokyny ohledně údajů požadovaných pro provedení výpočtu a uplatnění takových výpočtů pro mechanismy k využití alternativního řešení sporu vždy, kdy je to možné; |
18. |
bere na vědomí, že vypracování společného přístupu Společenství k přenesení by bylo přínosné a schvaluje přípustnost námitky obhajoby založené na přenesení, že námitku musí zásadně dokazovat ten, kdo ji vznesl, přičemž soudy mohou vycházet z osvědčených vnitrostátních předpisů upravujících příčinnou souvislost a přičitatelnost s cílem dostát v každém jednotlivém případě spravedlnosti; navrhuje, aby byly navrženy pokyny týkající se rozsahu, do jakého by se nepřímí nabyvatelé, a zejména poslední nepřímý nabyvatel, mohli spoléhat na vyvratitelnou domněnku, že na ně bylo nezákonné navýšení ceny přeneseno v plné výši; |
19. |
vítá skutečnost, že promlčecí lhůta má běžet v případě trvalého nebo pokračujícího porušování pravidel hospodářské soutěže od okamžiku, kdy bylo toto porušování ukončeno a kdy bylo možno odůvodněně očekávat, že bylo toto porušení vzato na vědomí, podle toho, který okamžik nastane později; zdůrazňuje, že ustanovení o promlčecí lhůtě slouží i právní jistotě, a proto musí v případě, že nebude podána veřejná nebo soukromá žaloba, platit promlčecí lhůta v délce pěti let; dále vítá skutečnost, že délka promlčecí lhůty by se v případě individuálních žalob měla stanovit podle vnitrostátních právních předpisů daného členského státu, a požaduje, aby to platilo také v případě následných žalob; konstatuje, že na právní předpisy členských států, které regulují přerušení nebo pozastavení promlčecí lhůty, to nebude mít vliv; |
20. |
vítá skutečnost, že o pravidlech o dělení nákladů mají rozhodovat členské státy; domnívá se, že je v kompetenci členských států, aby zhodnotily, zda-li zajistí, aby nepoměr zdrojů strany žalující a strany žalované v soudním řízení neodrazovalo od podávání podložených žalob na náhradu škody a zjišťuje, že přístup ke spravedlnosti musí být vyvážen pomocí důrazných opatření bránících zneužívání například v podobě bezdůvodných, zlomyslných nebo „vyděračských“ žalob; |
21. |
poukazuje na to, že program shovívavosti ve značné míře přispívá k odhalování kartelů, a tím v první řadě umožňuje soukromé žaloby na náhradu škody, a požaduje aby byly přezkoumány způsoby, které by umožnily zachování atraktivity programu shovívavosti; zdůrazňuje, že i přes význam programu shovívavosti rozhodně odmítá zbavení korunních svědků občanskoprávní sdílené odpovědnosti, protože to je v rozporu se systémem a poškozuje to mnohé oběti porušování pravidel hospodářské soutěže ES; |
22. |
žádá Komisi, aby za účelem podpory a nikoli ohrožení, práva poškozených podávat žalobu na náhradu škody, upustila od zastavení kartelových řízení a řízení ve věcech hospodářské soutěže a aby všechny důležité případy řádně uzavřela a dospěla k jednoznačným rozhodnutím; |
23. |
důrazně poukazuje na to, že Parlament se musí v rámci postupu spolurozhodování podílet na každém legislativním záměru v oblasti kolektivní náhrady škody; |
24. |
žádá, aby před jakýmkoli legislativním návrhem byla provedena nezávislá analýza jeho nákladů a přínosů; |
25. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, vládám a parlamentům členských států a sociálním partnerům na úrovni Společenství. |
(1) Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 653.
(2) Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.
(3) Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 18.
(4) Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.
(5) Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 17.
(6) Úř. věst. L 171, 1.7.2008, s. 3.
(7) Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 51.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/166 |
Čtvrtek 26. března 2009
Dohoda o volném obchodu mezi EU a Indií
P6_TA(2009)0189
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií (2008/2135(INI))
2010/C 117 E/28
Evropský parlament,
s ohledem na společný akční plán strategického partnerství Indie-EU ze dne 7. září 2005, zejména na oddíl pojednávající o rozvoji obchodu a investicích, a jeho revidované znění,
s ohledem na společné prohlášení čtvrtého obchodního summitu EU-Indie konaného dne 29. listopadu 2003, a zejména na společnou iniciativu EU-Indie na podporu obchodu a investic,
s ohledem na závěry 9. zasedání kulatého stolu Indie-EU konaného v Hajdarábádu ve dnech 18. až 20. září 2005,
s ohledem na zprávu obchodní skupiny EU-Indie na vysoké úrovni, která byla předložena na 7. summitu EU-Indie konaném v Helsinkách dne 13. října 2006,
s ohledem na společné prohlášení 9. summitu EU-Indie konaného v Marseille dne 29. září 2008,
s ohledem na společné prohlášení 9. obchodního summitu EU-Indie konaného v Paříži dne 30. září 2008,
s ohledem na rozhodnutí Světové obchodní organizace (WTO) o dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a o veřejném zdraví, které bylo přijato dne 29. listopadu 2005,
s ohledem na svůj postoj ze dne 1. prosince 2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o nucených licencích na patenty týkající se výroby farmaceutických výrobků na vývoz do zemí s problémy v oblasti veřejného zdraví (1),
s ohledem na Memorandum o porozumění o dvoustranné spolupráci mezi Úřadem generálního kontrolora pro patenty, vzory a ochranné známky a Evropským patentovým úřadem podepsané dne 29. listopadu 2006,
s ohledem na pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o nadnárodních podnicích a tripartitní deklaraci Mezinárodní organizace práce o zásadách pro nadnárodní společnosti a sociální politiku,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. března 2006 nazvané „Provádění partnerství pro růst a zaměstnanost: učinit z Evropy centrum excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků“ (KOM(2006)0136),
s ohledem na statistiku zaměstnanosti OECD pro léta 2008/2007,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. února 2008 nazvané „Zvláštní místo pro děti v rámci vnější činnosti EU“ (KOM(2008)0055),
s ohledem na dohodu mezi Indií a USA z roku 2004: „Další krok ke strategickému partnerství“ a dohodu o jaderné energetice pro civilní účely vyjednané během státní návštěvy prezidenta George W. Bushe v Indii dne 2. března 2006,
s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hodnocení jednacího kola z Dohá po konání ministerské konference WTO v Hongkongu (2),
s ohledem na prohlášení ministrů čtvrté ministerské konference WTO, které bylo přijato dne 14. listopadu 2001 v Dohá, a zejména na jeho odstavec 44 o zvláštním a diferencovaném přístupu,
s ohledem na energetický summit EU-Indie konaný v Novém Dillí dne 6. dubna 2006,
s ohledem na 3. energetický panel EU-Indie konaný dne 20. června 2007,
s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o vztazích EU-Indie: strategické partnerství (3),
s ohledem na studii o doložkách o lidských právech a demokracii v mezinárodních dohodách Evropské unie, jejíž vypracování zadal podvýbor pro lidská práva Evropského parlamentu (4),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. října 2006 nazvané „Globální Evropa: Konkurenceschopnost na světovém trhu. Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“ (KOM(2006)0567),
s ohledem na zprávu Komise o počtu padělaných výrobků, které celní orgány zabavily v roce 2007 na vnějších hranicích EU, která byla zveřejněna dne 19. května 2008,
s ohledem na kvalitativní analýzu případné dohody o volném obchodu mezi EU a Indií, kterou vypracovalo Středisko pro analýzu regionální integrace v Sussexu,
s ohledem na hospodářskou analýzu hospodářského dopadu případné dohody o volném obchodu mezi EU a Indií, kterou vypracovala společnost CEPII (Centre d'études prospectives et d'informations internationales) a CIREM (Centre d'initiatives et de recherches européennes en Méditerrannée) ze dne 15. března 2007,
s ohledem na zprávu o globální analýze a návrh prozatímní zprávy o hodnocení dopadu dohody o volném obchodu mezi Evropskou unií a Indickou republikou na udržitelnost obchodu, které provedla společnost ECORYS,
s ohledem na své usnesení ze dne 28. září 2006 o hospodářských a obchodních vztazích Evropské unie s Indií (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a přístupu k lékům (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 1. února 2007 o situaci týkající se lidských práv Dálítů v Indii (8),
s ohledem na své usnesení ze dne 22. května 2007 o globální Evropě v souvislosti s vnějšími aspekty konkurenceschopnosti (9),
s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2008 o obchodu se službami (10),
s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2008 o údajné existenci hromadných hrobů v části Kašmíru pod správou Indie (11),
s ohledem na své usnesení ze dne 24. září 2008 o přípravě summitu EU-Indie (Marseille, 29. září 2008) (12),
s ohledem na strategický dokument pro Indii (2007–2013),
s ohledem na návštěvu delegace Evropského parlamentu v Novém Dillí (členů parlamentního Výboru pro mezinárodní obchod) v listopadu 2008,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro zahraniční věci a Výboru pro rozvoj (A6-0131/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie by nadále měla upřednostňovat mnohostranný obchodní systém založený na pravidlech, který byl zřízen v rámci WTO a který zaváděním přiměřených pravidel a zajišťováním jejich dodržování dává příslib spravedlivého a poctivého mezinárodního obchodu, |
B. |
vzhledem k tomu, že úspěšné a vyvážené uzavření rozvojové agendy z Dohá má zásadní význam jak pro Evropskou unii, tak pro Indii; že taková dohoda nevylučuje předem uzavření dvoustranných dohod WTO+, které by mohly vícestranná pravidla doplnit, |
C. |
vzhledem k tomu, že politické vztahy s Indií jsou založeny na strategickém partnerství z roku 2004, na společném akčním plánu z roku 2005 přijatém na summitu EU-Indie v září 2005 a revidovaném na 9. summitu EU-Indie v Marseille a na dohodě o spolupráci z roku 1994; vzhledem k tomu, že dohoda o volném obchodu by měla prohloubit spolupráci, kterou předpokládá článek 24 dohody o spolupráci, a stavět na ní, |
D. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie je pro Indii nejvýznamnějším zdrojem přímých zahraničních investic, které v roce 2007 dosáhly 10,9 miliard EUR; a že v roce 2007 činil příliv přímých zahraničních investic do Indie z Evropské unie 65 % všech přímých zahraničních investic; a vzhledem k tomu, že přímé zahraniční investice Indie do Evropské unie vzrostly z 500 milionů EUR v roce 2006 na 9,5 miliardy EUR v roce 2007, |
E. |
vzhledem k tomu, že v roce 2000 byla Indie 17. nejvýznamnějším obchodním partnerem EU a v roce 2007 byla jejím 9. největším obchodním partnerem; vzhledem k tomu, že v letech 2000 až 2006 vzrostl obchod se zbožím mezi EU a Indií přibližně o 80 %, |
F. |
vzhledem k tomu, že indické obchodní a právní prostředí nadále zůstává relativně restriktivní; vzhledem k tomu že, pokud jde o snadnost podnikání, zařadila v roce 2008 Světová banka Indii na 122. místo (ze 178 ekonomik), |
G. |
vzhledem k tomu, že, jak se uvádí ve Zprávě o lidském rozvoji Rozvojového programu OSN (UNDP) pro léta 2007/2008, Indie v indexu lidského rozvoje (ze 177 zemí) zaujímá 128. místo, příjem 35 % indického obyvatelstva činí 1 USD na den a příjem 80 % obyvatelstva činí méně než 2 USD na den; vzhledem k tomu, že v indexu lidské chudoby Indie zaujímá 62. místo z 108 rozvojových zemí, u nichž byl index počítán; a vzhledem k tomu, že Indie má jeden z nejvyšších výskytů dětské práce, |
H. |
vzhledem k tomu, že ekonomická nerovnováha mezi jednotlivými indickými státy, a tedy nevyvážené rozdělování bohatství a národního důchodu, vyžadují přijetí zdravých doplňkových hospodářských politik, včetně harmonizace daní a soustředění snah o budování kapacit na nejchudší státy, aby mohly využívat finančních prostředků, |
I. |
vzhledem k tomu, že Indie je největším příjemcem všeobecného systému preferencí; vzhledem k tomu, že preferenční dovozy do Evropské unie z Indie dosáhly v roce 2007 hodnoty 11,3 miliardy EUR ve srovnání s 9,7 miliardami EUR v roce 2006, |
J. |
vzhledem k tomu, že obě strany znovu potvrzují svůj závazek snižovat cla a pokračovat v liberalizaci usazování a obchodu se službami, |
K. |
vzhledem k tomu, že přístup na trh musí být provázen transparentními a odpovídajícími pravidly a normami, které zaručí, že liberalizace obchodu bude prospěšná, |
L. |
vzhledem k tomu, že přístupu na trh brání mimocelní překážky obchodu, například požadavky na zdravotní nezávadnost a bezpečnost či technické překážky, množstevní omezení, postupy posuzování shody, mechanismy na ochranu obchodu, celní režimy, vnitřní zdanění a nepřijetí mezinárodních norem a standardů, |
M. |
vzhledem k tomu, že je třeba více zohlednit otázky uznávání, vhodné a účinné ochrany, provádění a vymáhání práv duševního vlastnictví, včetně patentů, ochranných nebo služebních známek, autorského práva a obdobných práv, zeměpisných označení (včetně označení původu), průmyslových vzorů a topografií integrovaných obvodů, |
N. |
vzhledem k tomu, že Indie je jedním z největších zdrojů padělaných léčiv zabavených celními orgány členských států, přibližně 30 % celkového objemu; že nestandardní a padělaná léčiva podporují rezistenci vůči lékům a zvyšují nemocnost a úmrtnost, |
O. |
vzhledem k tomu, že čl. 1 odst. 1 dohody o spolupráci se odvolává na úctu k lidským právům a demokratickým zásadám; vzhledem k tomu, že tato úcta tvoří základní prvek této dohody, |
P. |
vzhledem k tomu, že podle indexu globálního hladu pro rok 2008 se Indie nachází na 66. místě z 88 států (mezi rozvojovými zeměmi a zeměmi procházejícími ekonomickou transformací); vzhledem k tomu, že podle indického indexu hladu ani jeden z indických států nespadá do kategorií „nízký stupeň hladovění“ nebo „mírný stupeň hladovění“; dvanáct států spadá do kategorie „znepokojivý stupeň hladovění“; a čtyři státy – Paňdžáb, Kerala, Harijána a Assam – spadají do kategorie „závažný stupeň hladovění“, |
Q. |
vzhledem k tomu, že dohoda o volném obchodu by měla obsahovat závazky týkající se sociálních norem, norem v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje a účinného uplatňování norem v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí, které byly přijaty na mezinárodní úrovni, a to jako nezbytnou podmínku podpory prosazování důstojné práce prostřednictvím účinného vnitrostátního uplatňování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce, |
R. |
vzhledem k tomu, že Indie nepodepsala Smlouvu o nešíření jaderných zbraní; že Skupina dodavatelů jaderných materiálů zrušila embargo na indický obchod s jaderným materiálem a že Kongres USA schválil dohodu o spolupráci v jaderné oblasti mezi USA a Indií, |
S. |
vzhledem k tomu, že na 9. summitu EU-Indie v Marseille byla podepsána horizontální dohoda o letecké dopravě a Indie se zařadila na 11. místo, co se týče přepravy cestujících mezi členskými státy EU a zeměmi mimo EU; vzhledem k tomu, že Evropská unie a Indie přijaly revidovaný společný akční plán, který rozšiřuje strategické partnerství z roku 2005 na nové oblasti, a vzhledem k tomu, že v Indii bylo zřízeno Evropské obchodní a technologické středisko, |
Obecné otázky
1. |
domnívá se, že dohoda o volném obchodu by měla být vyvážená a slučitelná s pravidly a závazky WTO; má za to, že úspěšná rozvojová agenda z Dohá zůstává pro Evropskou unii obchodní prioritou a že jednání s Indií o dohodě o volném obchodu tak bude doplňovat vícestranná pravidla; |
2. |
připomíná, že strategické partnerství EU-Indie je založeno na společných zásadách a sdílených hodnotách, které jsou vyjádřeny v dohodě o spolupráci mezi ES a Indií z roku 1994 a ve společném akčním plánu z roku 2005; nová dohoda o volném obchodu podporující konkurenceschopnost by měla doplnit dohodu o spolupráci z roku 1994, se kterou by měla být právně a institucionálně spjata; |
3. |
vítá výsledky 9. summitu EU-Indie a revidovaný společný akční plán; vybízí účastníky jednání aby pokračovali v jednáních s klíčovými zúčastněnými stranami; připomíná závazek Evropské unie a Indie urychlit jednání o dohodě o volném obchodu a výrazně a účinně pokročit směrem k brzkému uzavření ambiciózní a vyvážené široké dohody o obchodu a investicích; vyjadřuje zklamání nad pomalým postupem jednání; vyzývá obě strany, aby uzavřely komplexní, ambiciózní a vyváženou dohodu o volném obchodu do konce roku 2010; |
4. |
vyzývá federální vládu Indie a vlády jejích jednotlivých států, aby sladily své politiky a postupy, aby bylo možné z dohody získat co největší užitek; |
5. |
na základě doplňujícího se charakteru obou ekonomik odkazuje na budoucí možnosti růstu obchodu a investic mezi EU a Indií a na obchodní příležitosti vyplývající z dohody o volném obchodu; považuje dohodu o volném obchodu EU-Indie za scénář výhodný pro obě strany, ale doporučuje, aby bylo provedeno hodnocení stávajících odvětvových zvláštností; zdůrazňuje, že dohoda o volném obchodu musí zajistit, aby posílení vzájemného obchodu přineslo užitek co největšímu počtu lidí a přispělo k tomu, aby Indie dosáhla rozvojových cílů tisíciletí, včetně prevence zhoršování životního prostředí; |
6. |
vyzývá obě strany, aby se zabývaly i možnými nevýhodami dohody o volném obchodu a tím, jak může být rychlým otevřením trhů nepříznivě ovlivněn lidský rozvoj a rovnost pohlaví; |
7. |
žádá Komisi, aby do dohody o volném obchodu zahrnula jako její nedílnou součást ambiciózní kapitolu o udržitelném rozvoji, která bude podléhat standardnímu mechanismu pro řešení sporů; |
Obchod se zbožím
8. |
vítá výsledky mnoha simulací volného obchodu, které ukazují, že dohoda o volném obchodu by zvýšila celkový vývoz a dovoz jak v Evropské unii, tak v Indii; zdůrazňuje, že se očekává, že objem vzájemného obchodu překročí při stávající průměrné míře růstu 70,7 miliard EUR do roku 2010 a 160,6 miliard EUR do roku 2015; |
9. |
konstatuje, že indická cla se v průměru snížila na úroveň, která je nyní srovnatelná s jinými asijskými zeměmi, a že nyní jsou Indií uplatňovaná průměrná cla na úrovni 14,5 %, přičemž průměr v EU činí 4,1 %; |
10. |
považuje za důležité, aby dohoda o volném obchodu potvrdila ustanovení dohody o technických překážkách obchodu a dohody o hygienických a rostlinolékařských opatřeních; vyzývá Komisi, aby se v tomto ohledu zaměřila i na další otázky, například na dobré životní podmínky zvířat; |
11. |
bere na vědomí, že Indie je znepokojena nedostatkem harmonizace mikrobiologických norem v Evropské uni, důsledky nařízení REACH, nákladnými postupy při udělování osvědčení pro vývoz ovoce do Evropské unie a nákladným postupy pro posuzování shody v souvislosti se značkou CE, a zdůrazňuje, že dohoda o volném obchodu musí tyto otázky vyřešit; vyzývá obě strany, aby zajistily, že opatření a necelní překážky obchodu budou uplatňovány tak, že celkový obchod nebude omezován; vyzývá Evropskou unii i Indii, aby ve svých různých pracovních skupinách více spolupracovaly s cílem vytvořit transparentnější rámec pro technické předpisy a normy; vyzývá dále Komisi, aby poskytla technickou pomoc na podporu indických výrobců v jejich úsilí splnit normy EU, zejména co se týče zdravotní, environmentální a sociální dimenze výroby, a aby tak vytvořila oboustranně výhodné podmínky; |
12. |
uznává, že indický systém norem se neustále vyvíjí; vyzývá Výbor pro indické normy a Ústřední organizaci pro kontrolu lékových norem, aby uvedly své normy do souladu s mezinárodními normami a aby zlepšením postupů pro testování a udělování osvědčení zvýšily transparentnost při jejich utváření; je znepokojen v souvislosti se zaváděním a sledováním hygienických a rostlinolékařských opatření a norem; vyzývá Komisi, aby poskytla odpovídající podporu na posílení kapacit a kvalifikovaných lidských zdrojů v indických regulačních orgánech; |
13. |
zdůrazňuje, že dohoda o volném obchodu obsahuje závazný mechanismus řešení sporů mezi státy, ustanovení o smírčím řízení, o necelních překážkách obchodu, o antidumpingových a vyrovnávacích opatřeních a též ustanovení o obecných výjimkách založených na článcích XX a XXI Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT); |
Obchod se službami a usazování
14. |
uznává, že služby jsou nerychleji rostoucím odvětvím indického hospodářství; konstatuje, že Indie má eminentní zájem na způsobu liberalizace prostřednictvím způsobů 1 a 4 Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS); poznamenává, že Evropská unie by chtěla u většiny služeb dokončit liberalizaci v oblasti přístupu na trh a v oblasti národního zacházení v rámci způsobu 3; |
15. |
zdůrazňuje, že liberalizace služeb nesmí být v žádném případě na překážku právu regulovat služby, a to i služby veřejné; |
16. |
bere na vědomí, že podle Federace indických obchodních a průmyslových komor se očekává, že do roku 2015, kdy bude zavedena dohoda o volném obchodu v oblasti služeb, překročí vzájemný obchod se službami 246,8 miliard EUR; |
17. |
konstatuje, že obchod se službami mezi Evropskou unií a Indií je poměrně nevyvážený, že EU vyváží 1,5 % svých služeb do Indie, zatímco Indie vyváží 9,2 % svého celkového vývozu do Evropské unie; |
18. |
vyzývá Indii, aby vypracovala odpovídající právní předpisy upravující ochranu osobních údajů, které by Indii umožnily dosáhnout statusu země s přiměřeným stupněm ochrany, aby bylo možné provádět převod osobních údajů z Evropské unie na základě právních předpisů EU a v souladu s těmito předpisy; |
19. |
konstatuje, že Indie je pátým největším trhem s telekomunikačními službami na světě a že trh telekomunikací rostl za posledních pět let každoročně o 25 %; vítá skutečnost, že v oblasti telekomunikací byly uvolněny restrikce, které se týkají společností se zahraničními vlastníky, avšak s politováním konstatuje, že stále existují restrikce v rámci vnitrostátní politiky; vyzývá proto k uvolnění omezení u licencí pro poskytovatele služeb a k odstranění nejistot ohledně politiky v oblasti cel a propojovacích programů a zdůrazňuje potřebu nahradit staré zákony, které upravují toto odvětví, novými perspektivními právními předpisy, jež by zahrnovaly předpisy týkající se internetu a nového přidělování licencí; má za to, že hlavními motory indického hospodářství jsou odvětví telekomunikací a informačních technologií a že Indie by se měla stát centrem výroby telekomunikačních zařízení tím, že bude usnadněno zřízení zvláštních hospodářských zón zaměřených na telekomunikace; zdůrazňuje, že místní výrobní odvětví skýtá obrovské příležitosti; |
20. |
co se týče oblasti satelitní komunikace, vyzývá Indii, aby zahájila dialog s evropskými společnostmi a otevřela jim svůj trh s cílem:
|
21. |
vítá závazek Indie umožnit v zemi působení zahraničních advokátních kanceláří, neboť toto otevření přinese výrazný prospěch jak indickému hospodářství a právnickým profesím, tak evropským advokátním kancelářím, které mají odborné znalosti v oblasti mezinárodního práva, i jejich klientům; vyzývá Komisi, aby v dohodě o volném obchodu společně s indickými úřady prověřila možnost a rozsah liberalizace právních služeb; |
22. |
konstatuje, že bez závazků v souvislosti se způsobem 4 nelze dohodu o volném obchodu v jejím plném potenciálu využít; zdůrazňuje, že Evropské unii i Indii plynou velké výhody z celostátního a celoevropského uznávání odborných kvalifikací a z dohod o jejich vzájemném uznávání a o požadavcích pro udělování licencí v rámci odborných služeb, které mohou být snadno zahrnuty do dohody o volném obchodu; požaduje nicméně důkladnou analýzu pro jednotlivé členské státy; |
23. |
vybízí Indii, aby postupně liberalizovala bankovnictví a pojišťovnictví; |
24. |
pobízí Indii, aby zajistila, že nový revidovaný návrh poštovního zákona neomezí stávající možnosti přístupu na trh pro provozovatele expresních služeb, a vyzývá Komisi, aby od Indie žádala kompletní závazky v oblasti expresních služeb a odbavování vlastními silami u expresních leteckých nákladních dopravců i s cílem zachovat možnosti přístupu na trh v budoucnosti; |
25. |
požaduje od Indie otevřenější přístup v oblasti udělování víz s vícenásobným vstupem a s minimální platností jednoho roku občanům, obchodníkům a politikům z členských států; |
Investování
26. |
vyzývá Komisi, aby do dohody o volném obchodu začlenila kapitolu o investicích, která by mohla obsahovat ustanovení o systému jediného informačního místa pro investory; |
27. |
vítá zřízení Evropského obchodního a technologického střediska v Novém Dillí, jehož cílem je posílit vzájemnou obchodní a technologickou spolupráci mezi Indií a členskými státy; |
28. |
připomíná, že mají-li být investice prospěšné, je třeba, aby byly provázeny dobře koncipovanými pravidly a předpisy; v této souvislosti znovu připomíná své usnesení ze dne 13. března 2007 o sociální odpovědnosti podniků: nové partnerství (13); vyzývá tudíž Komisi, aby v dohodě o volném obchodu obhajovala pravidla pro činnost nadnárodních společností, která mají zajistit, že investoři budou dodržovat základní normy Mezinárodní organizace práce, sociální úmluvy a úmluvy v oblasti životního prostředí a mezinárodní dohody, a to v zájmu dosažení rovnováhy mezi hospodářským růstem a vyššími sociálními normami a normami v oblasti životního prostředí; |
29. |
připomíná, že i když jsou kapitoly o investicích v dohodě o volném obchodu často doprovázeny závazky směřujícími k liberalizaci kapitálových pohybů a ke zrušení kontrol kapitálu, je třeba k těmto ustanovením přistupovat s mimořádnou obezřetností vzhledem k významu kontrol kapitálu při zmírňování dopadu finanční krize, a to zejména v rozvojových zemích; naléhavě vyzývá Evropskou unii, aby na mezinárodních fórech prosazovala mezi zahraničními podniky působícími v Indii větší podnikovou odpovědnost, a zároveň naléhá na uzavření dohody s indickou vládou o ustanovení účinného systému dohledu nad právy pracovníků v domácích a zahraničních společnostech se sídlem v Indii; |
30. |
vyzývá Komisi, aby do dohody o volném obchodu začlenila kapitolu o investicích jako její významnou součást a umožnila tak mnohem hladší průběh vzájemného investování na trzích tím, že bude podporovat a chránit investiční obchody a posuzovat okamžité možnosti; navrhuje, že by taková investiční dohoda mohla stanovit systém jediného informačního místa pro investory z obou ekonomik, objasnit jim rozdíly v pravidlech a postupech při investování a poskytnout jim informace o všech právních aspektech; |
Zadávání veřejných zakázek
31. |
s politováním konstatuje, že Indie není ochotná do dohody o volném obchodu zahrnout veřejné zakázky; vyzývá Komisi, aby vyjednala účinný a transparentní systém zadávání veřejných zakázek; vyzývá Indii, aby zavedla transparentní a spravedlivé postupy pro zadávání veřejných zakázek a umožnila evropským podnikům přístup k těmto zakázkám; |
Obchod a hospodářská soutěž
32. |
podporuje uplatňování nových indických právních předpisů upravujících hospodářskou soutěž; domnívá se, že by Evropská unie měla začlenit články 81 a 82 Smlouvy o ES do dohody o volném obchodu, aby tak dostála závazkům v oblasti hospodářské soutěže; |
Práva duševního vlastnictví, průmyslová a obchodní politika
33. |
vítá odhodlaný závazek Indie zavést přísný režim v oblasti práv duševního vlastnictví a využívání flexibilního systému dohody TRIPS s cílem splnit své povinnosti související se zdravotnictvím, zejména pokud jde o přístup k lékům; podporuje jeho důsledné uplatňování a vymáhání; vyzývá Komisi a příslušné indické orgány, aby koordinovaly svá opatření, a účinněji tak bojovaly proti padělání, zejména proti padělkům léků; |
34. |
vyzývá Evropskou unii a Indii k zajištění skutečnosti, že závazky vyplývající z dohody o volném obchodu neznemožní přístup k základním lékům ve fázi, kdy Indie rozvíjí své kapacity pro přechod od průmyslu generických léčiv k průmyslu založenému na výzkumu; |
35. |
vyzývá Evropskou unii a Indii, aby podporovaly opatření a iniciativy, jako jsou cenové fondy, patentová sdružení a jiné alternativní mechanismy, s cílem podpořit přístup k léčivům a inovace v oblasti léčiv, zejména na zanedbávané nemoci; |
Obchod a udržitelný rozvoj
36. |
uznává, že rozsáhlá kapitola o rozvoji je nezbytnou součástí každé dohody o volném obchodu a podléhá standardnímu mechanismu pro řešení sporů; |
37. |
vyzývá Evropskou unii a Indii k zajištění toho, že obchodování a přímé zahraniční investice nebudou prosazovány na úkor právních předpisů a norem v oblasti ochrany životního prostředí a základních právních předpisů a norem týkajících se pracovního práva a ochrany zdraví a bezpečnosti při práci, a současně i k zajištění náležité kontroly dodržování těchto norem; |
38. |
požaduje ratifikaci a účinné provádění základních úmluv Mezinárodní organizace práce; |
39. |
je znepokojen využíváním dětské práce v Indii, která bývá velmi často provozovaná v nebezpečných a nezdravých podmínkách; žádá Komisi, aby se touto záležitostí při jednáních o dohodě o volném obchodu zabývala, a žádá indickou vládu, aby vyvinula maximální úsilí na odstranění původních příčin s cílem skoncovat s tímto jevem; |
40. |
bere na vědomí zavedení nového indického zákona o dětské práci, který vstoupil v platnost v roce 2006 a který zakazuje zaměstnávat děti mladší 14 let jako domácí služebnictvo nebo ve stáncích s potravinami, a vyzývá Evropskou unii, aby i nadále vybízela Indii, aby ratifikovala úmluvy Mezinárodní organizace práce č. 182 o odstranění nejhorších forem dětské práce, č. 138 o minimálním věku pro přijetí do zaměstnání a č. 98 o právu organizovat se a kolektivně vyjednávat, což by bylo pozitivním krokem směrem ke konečnému zrušení dětské práce; |
41. |
zdůrazňuje, že Evropská unie by měla vyvíjet tlak na indickou vládu, aby se zabývala problémem nucené práce, která se v Indii týká milionů osob – ve velké míře ze společenství Dalitů a Adivasiů (původní kmeny a obyvatelé); konstatuje, že existuje přesvědčení, že tento problém není náležitě řešen, neboť k tomu není odpovídají politická a správní vůle; |
42. |
naléhavě žádá Evropskou unii, aby do dohody o volném obchodu s Indií začlenila ustanovení, jež zajistí, že podniky EU, které využívají zvláštní ekonomické zóny, nemohou být zbaveny povinnosti dodržovat základní pracovní práva nebo jiná pracovní práva zakotvená v úmluvách Mezinárodní organizace práce, které Indie ratifikovala; |
43. |
zdůrazňuje, že doložky o lidských právech a demokracii tvoří základní prvek dohody o volném obchodu; je znepokojen pokračujícím pronásledováním náboženských menšin a ochránců lidských práv v Indii a nynější situací v oblasti lidských práv a bezpečnostní situací v té části Kašmíru, která je pod správou Indie; |
44. |
vyzývá Radu, Komisi a Indii k zajištění toho, aby dohoda o volném obchodu nepoškozovala znevýhodněné skupiny, jako jsou Dalité a Adivasiové, a že případných výhod dohody o volném obchodu budou moci využít všichni členové společnosti; |
45. |
vítá závazek Evropské unie a Indie spolupracovat v oblasti jaderného výzkumu pro civilní účely; bere na vědomí, že Indie není signatářem Smlouvy o nešíření jaderných zbraní a byla ji udělena výjimka Skupinou dodavatelů jaderných materiálů; vyzývá Indii, aby podepsala Smlouvu o nešíření jaderných zbraní; |
Úloha Evropského parlamentu
46. |
očekává, že Rada a Komise předloží dohodu o volném obchodu k souhlasu Parlamentu podle čl. 300 odst. 3 druhého pododstavce Smlouvy o ES; |
47. |
žádá Radu a Komisi, aby potvrdily závazek Indie, z něhož vyplývá, že po nadcházejících všeobecných volbách bude nová indická vláda jednat o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indií; |
Další aspekty
48. |
bere na vědomí rychlý růst inflace v Indii; uznává, že proto, aby Indie mohla být i nadále konkurenceschopným rozvíjejícím se obchodním partnerem Evropské unie, bude zapotřebí rozsáhlých investic do infrastruktury a podstatného zvýšení kapacity výroby energie; vítá plán vlády investovat v příštích pěti letech do této oblasti 500 miliard USD a vyzývá soukromé a veřejné subjekty, aby se do tohoto obrovského projektu plně zapojily; |
49. |
vítá otevření nové šrínagarské železniční trati mezi Baramullou a Qazigundem, jejíž provoz oficiálně zahájil indický předseda vlády a která místním obyvatelům poskytne mnoho tisíc nových pracovních míst; je přesvědčen, že podobné ekonomické iniciativy zlepší vyhlídky obyvatel Kašmíru na vyšší prosperitu a mírovou budoucnost; |
50. |
vítá skutečnost, že se z Indie stává kromě příjemce rozvojové pomoci taky její dárce; |
51. |
oceňuje pokrok, jehož bylo dosaženo při spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje, mimo jiné také prostřednictvím rámcového programu financovaného z prostředků EU; vítá skutečnost, že mnoho indických studentů studuje na evropských univerzitách v rámci programu Erasmus Mundus; |
52. |
zdůrazňuje, že bude-li hospodářská spolupráce mezi Evropskou unií a Indií založena na systému obecných hodnot Unie, může se stát normou pro spolupráci s dalšími zeměmi; |
53. |
vítá zahájení zvláštní akce v rámci kulturní spolupráce mezi EU a Indií v období 2007–2009, zejména v oblasti vzdělávání, výměny studentů, odborného vzdělávání a mezikulturního dialogu; |
54. |
vyjadřuje znepokojení nad celosvětovým růstem cen komodit a jejich vlivem na nejchudší obyvatelstvo, včetně obyvatel Indie, což představuje hrozbu pro stabilní růst a prohlubuje celosvětové nerovnosti; vyzývá Evropskou unii a Indii, aby jednotným způsobem koordinovaly komplexní strategii pro řešení tohoto problému; |
55. |
vítá skutečnost, že Indie dosáhla významného pokroku ve všeobecném základním vzdělávání, zlepšila odstraňování chudoby a přístup k nezávadné pitné vodě; konstatuje však, že Indie musí ještě odvést velký kus práce na plnění většiny rozvojových cílů tisíciletí týkajících se zdraví, jako jsou dětská úmrtnost, zdraví matek, podvýživa dětí a snižování výskytu malárie, tuberkulózy a HIV/AIDS; je znepokojen tím, že Dalitové a Adivasiové vykazují nejmenší pokrok v plnění rozvojových cílů tisíciletí a nadále čelí diskriminaci v oblasti bydlení, vzdělávání, zaměstnání a přístupu ke zdravotní péči a dalším službám; |
56. |
konstatuje, že navzdory trvalému hospodářskému růstu mezi obyvateli stále přetrvávají obrovské rozdíly a více než 800 milionů lidí přežívá s příjmem menším než 2 USD na den; je obzvláště znepokojen situací znevýhodněných skupin obyvatelstva, zejména žen, dětí, marginalizovaných skupin a obětí diskriminace, jako jsou Dalité a Adivasiové, a venkovských obyvatel; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby dohoda o volném obchodu neomezovala pravomoci indické vlády potřebné k odstraňování chudoby a nerovnosti; vyzývá Radu a Komisi, aby spolupracovaly s indickou vládou na zlepšení situace těchto skupin obyvatelstva a aby prozkoumaly možnosti budoucí spolupráce, jejíž prostřednictvím by mohly přispět k odstranění diskriminace na základě pohlaví a kastovní diskriminace; odkazuje přitom na své výše zmíněné usnesení o situaci týkající se lidských práv Dalitů v Indii; |
57. |
zdůrazňuje, že rostoucí míra ničení životního prostředí v Indii je neustále se stupňujícím problémem, který má nepředstavitelné dopady na hospodářství, sociální oblast a životní prostředí, zejména pak s ohledem na vysoký počet Indů žijících v chudobě; zdůrazňuje proto, že je obzvláště nutné, aby Evropská unie pokračovala ve spolupráci s Indií v této oblasti; |
58. |
je velice potěšen vlivem hospodářského růstu na rozvoj některých indických regionů a vyzývá Komisi, aby podpořila výzkum a hlavní modely a také vnitrostátní a regionální politiky, které na tomto vlivu mají podíl, s cílem umožnit předávání poznatků a osvědčených postupů mezi regiony; |
59. |
vítá závazek Indie zvýšit podíl svých veřejných výdajů v oblasti zdravotnictví, a podporuje tuto tendenci s cílem zajistit odpovídající přístup k účinné zdravotní péči, zejména ve venkovských oblastech; |
60. |
domnívá se, že Evropská unie musí věnovat zvláštní pozornost malým a středním podnikům v Indii, a navrhuje proto, že zaměření na malé a střední podniky by mohlo být ve všech programech rozvojové spolupráce mezi Evropskou unií a Indií posíleno pomocí opatření, která by pomohla financovat místní tržně orientované projekty navržené občany; |
61. |
vítá rozvoj využívání mikroúvěrů v Indii, které se osvědčily jako účinný způsob uskutečňování rozvoje zdola nahoru; |
*
* *
62. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Indie. |
(1) Úř. věst. C 285 E, 22. 11. 2006, s. 79.
(2) Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 155.
(3) Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 589.
(4) DGExP/B/PolDep/Study/2005/06.
(5) Úř. věst. C 306 E, 15.12.2006, s. 400.
(6) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 591.
(7) Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 107.
(8) Úř. věst. C 250 E, 25.10.2007, s. 87.
(9) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 128.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0407.
(11) Přijaté texty, P6_TA(2008)0366.
(12) Přijaté texty, P6_TA(2008)0455.
(13) Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 45.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/176 |
Čtvrtek 26. března 2009
Sociální odpovědnost v rámci subdodavatelských vztahů ve výrobních řetězcích
P6_TA(2009)0190
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o sociální odpovědnosti subdodavatelských podniků v rámci výrobních řetězců (2008/2249(INI))
2010/C 117 E/29
Evropský parlament,
s ohledem na čl. 31 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie,
s ohledem na články 39, 49, 50 a 137 Smlouvy o ES,
s ohledem na směrnici Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství (1),
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství (2),
s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví postihy proti zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem (KOM(2007)0249),
s ohledem na své usnesení ze dne 26. října 2006 o provádění směrnice 96/71/ES o vysílání pracovníků (3) a na své usnesení ze dne 11. července 2007 o sdělení Komise nazvaném „Vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb: maximalizovat jeho výhody a potenciál při zajištění ochrany pracovníků“ (4),
s ohledem na pokyny OECD pro nadnárodní společnosti,
s ohledem na tripartitní prohlášení Mezinárodní organizace práce o zásadách týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky,
s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2005 o sociálním rozměru globalizace (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 o sociální odpovědnosti podniků: nové partnerství (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o zintenzivnění boje proti nehlášené práci (8),
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. července 2007 o modernizaci pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století (9),
s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 12. října 2004 ve věci C-60/03 Wolff & Müller (10),
s ohledem na studii „Odpovědnost v procesu využívání subdodavatelů v evropském stavebnictví“, kterou provedla Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0065/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že na subdodavatelské zakázky lze pohlížet jako na nedílnou součást hospodářské činnosti, |
B. |
vzhledem k tomu, že při zvyšování míry zaměstnanosti ve většině ekonomik Evropské unie hrál velmi důležitou roli nebývalý stupeň hospodářské činnosti v průběhu posledních dvaceti pěti let minulého století, a vzhledem k tomu, že tento vývoj byl ku prospěchu velkých i malých podniků a vedl k podnícení podnikatelského ducha, |
C. |
vzhledem k tomu, že globalizace a z ní vyplývající intenzivnější hospodářská soutěž přinášejí změny ve způsobu, jakým jsou podniky organizovány, pokud se týče externího zajišťování nestrategických činností, vytváření sítí subdodavatelů a jejich většího využívání, |
D. |
vzhledem k tomu, že v důsledku výsledné složitosti vazeb mezi mateřskými a jejich dceřinými společnostmi a mezi hlavními dodavateli a jejich subdodavateli je obtížnější jasně chápat rozličné struktury, operace a postupy a také úkoly a závazky různých aktérů, kteří jsou součástí výrobního řetězce, |
E. |
vzhledem k tomu, že tyto změny mají dalekosáhlé důsledky pro pracovněprávní vztahy a někdy neumožňují jasně stanovit, o který právní obor se v případě vztahů mezi různými prvky výrobního řetězce jedná, a vzhledem k tomu, že v důsledku toho se tvorba cen a přidělování práce již neřídí regulačním rámcem daného odvětví, |
F. |
vzhledem k tomu, že výrobní proces v některých průmyslových odvětvích má dnes formu roztříštěného, prodlouženého a rozšířeného výrobního řetězce, který vytváří logistický řetězec (jak horizontální, tak vertikální) i hodnotový řetězec hospodářské a výrobní povahy s jednotlivými specializacemi či úkoly, které často „externě“ vykonávají malé podniky nebo samostatně výdělečně činné osoby, a vzhledem k tomu, že v podnikovém účetnictví se tato forma projeví náhradou přímých mzdových nákladů subdodavatelskými, služebními nebo dodavatelskými náklady na základě faktur a „obchodních smluv na služby“, |
G. |
vzhledem k tomu, že subdodavatelé si často vzájemně konkurují a že zaměstnanci vydavatele oznámení o nabídkovém řízení a subdodavatelů se tímto vystavují velkému tlaku v oblasti pracovních podmínek, |
H. |
vzhledem k tomu, že Evropský parlament již dříve upozorňoval na problémy s falešnými samostatně výdělečně činnými osobami a že tento problém se týká i subdodavatelů, |
I. |
vzhledem k tomu, že subdodavatelské zakázky a jejich externí zajišťování právně nezávislými podniky nevede k nezávislosti a společnosti na nižším stupni v hodnotovém řetězci, s výjimkou specializovaných subdodavatelů se špičkovými technologiemi nebo jinými vysoce náročnými činnostmi, často nejsou schopny chovat se stejným způsobem jako hlavní dodavatelé, |
J. |
vzhledem k tomu, že i když má využívání subdodavatelů mnoho pozitivních aspektů a umožnilo zvýšit výkonnost výroby, vede také k určité ekonomické a sociální nerovnováze mezi pracovníky a mohlo by přispět k prudkému zhoršení pracovních podmínek, což je znepokojivé, |
K. |
vzhledem k tomu, že subdodavatelský způsob výroby mohou zajišťovat i prostředníci, firmy, které jen poskytují pracovníky nebo například agentury zprostředkující dočasnou práci, které fungují někdy jako tak znavené společnosti skrývající se za poštovními schránkami, a vzhledem k tomu, že subdodavatelům je často udělován jediný pracovní úkol nebo jsou dělníci najímáni jen pro tento účel; vzhledem k tomu, že tato praxe je příznačná především pro rychle probíhající změny ve stavebnictví a dalších odvětvích, v nichž jsou pracovní vztahy často velmi nejisté, |
L. |
vzhledem k tomu, že se problémy spojené s touto nejistou situací v přeshraničním kontextu, kdy jsou dělníci převáděni například na místa ve třetím členském státě, prohlubují, |
M. |
vzhledem k nové definici pracovněprávních vztahů, která zároveň vedla k omezení přímé sociální odpovědnosti „hlavního dodavatele“, jelikož vlivem využívání subdodavatelů a zprostředkovatelen práce došlo k externalizaci práce, v důsledku čehož se nabídka levné a často nekvalifikované pracovní síly stala nedílnou součástí využívání subdodavatelů na nižší úrovni, |
N. |
vzhledem k tomu, že v důsledku často komplikovaných řetězců subdodavatelů jsou některá odvětví, zejména stavebnictví, obzvláště náchylná k případům špatného zacházení s pracovníky, |
O. |
vzhledem k tomu, že základní zásada stejné mzdy za stejnou práci na stejném místě musí platit pro všechny pracovníky bez ohledu na jejich status a druh smlouvy, a tato zásada musí být prosazována, |
1. |
vyzývá veřejné orgány a všechny zúčastněné strany, aby vykonaly vše pro zvýšení informovanosti pracovníků o jejich právech v rámci různých nástrojů (jako je pracovní právao kolektivníc smlouvy a kodexy chování), kterými se řídí jejich pracovněprávní vztahy a pracovní podmínky v podniku, pro který pracují, a smluvní vztahy v řetězcích subdodavatelů; |
2. |
vyzývá Komisi, aby zvýšila informovanost podniků o osvědčených postupech, stávajících předpisech a normách a o praxi sociální odpovědnosti, a to v případě hlavních dodavatelů i subdodavatelů; |
3. |
opakuje znovu výzvu určenou Komisi, aby předložila návrh týkající se provádění programu důstojné práce v případě pracujících u subdodavatelů, a to zejména v oblasti dodržování základních pracovních norem, respektování sociálních práv, poskytování školení zaměstnancům a rovného zacházení s pracovníky; |
4. |
zdůrazňuje význam využívání subdodavatelů ve výrobních řetězcích s využitím nových technologií za účelem zvýšení kvality výroby a pracovních míst; |
5. |
vyzývá veřejné orgány jednotlivých členských států, aby přijaly, příp. dále vypracovaly právní předpisy, které by vyloučily podniky, o nichž bylo zjištěno, že porušují pracovní právo, společenské smlouvy a kodexy chování, z účasti na veřejných zakázkách; |
6. |
vítá schválení nadnárodního právního rámce, který byl dohodnut mezi jednotlivými nadnárodními společnostmi a mezinárodními odborovými svazy a jehož úkolem je chránit pracovní podmínky v nadnárodních společnostech a u jejich subdodavatelů a filiálek v různých zemích a který definuje status závislého pracovníka a poskytuje sociální ochranu nehledě na konkrétní podmínky zaměstnání; |
7. |
bere na vědomí rozsudek ve věci Wolff & Müller, v němž Soudní dvůr uvádí, že německý státní systém odpovědnosti dodavatele neporušuje právní předpisy Společenství, ale byl naopak vytvořen s cílem chránit pracovníky vyslané za prací do zahraničí; |
8. |
bere na vědomí výsledek veřejné konzultace o zelené knize Komise s názvem „Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století“(KOM(2006)0708); podporuje v této souvislosti úmysl Komise přijmout nezbytná opatření s cílem jasně stanovit práva a povinnosti subjektů zapojených do subdodavatelských řetězců, a zabránit tak tomu, aby pracovníci byli zbaveni možnosti účinně uplatňovat svá práva; |
9. |
vítá skutečnost, že na problémy spojené s povinností subdodavatelů jakožto zaměstnavatelů reagovalo osm členských států (Belgie, Finsko, Francie, Itálie, Německo, Nizozemsko, Rakousko a Španělsko) vytvořením vlastních systémů odpovědnosti dodavatelů; vybízí další členské státy, aby pouvažovaly o zavedení podobných systémů; zdůrazňuje skutečnost, že uplatňování pravidel v přeshraničním procesu využívání subdodavatelů je zvláště obtížné, pokud členské státy používají různé systémy; |
10. |
zdůrazňuje, že ve studie Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek stanoví, že úzký rámec odpovědnosti, jako například omezení na jediný prvek řetězce, je jeden z důvodů, proč tato opatření nejsou účinná; |
11. |
zdůrazňuje zvláštní problémy, jimž čelí malé podniky; vyzývá politické činitele, aby vytvořili příslušné nástroje, a zvýšili tak informovanost mezi malými podniky; |
12. |
připomíná všem zúčastněným stranám, že ve svém usnesení o vysílání pracovníků do zahraničí ze dne 26. října 2006 Parlament vyzval Komisi k vytvoření právní normy, kterou by se řídila solidární odpovědnost hlavních podniků, aby bylo možné řešit případy zneužívání přeshraničních pracovníků při subdodavatelském a externím plnění zakázek, a k vytvoření transparentního a konkurenceschopného vnitřního trhu pro všechny společnosti; |
13. |
opakuje své poselství a znovu vyzývá Komisi, aby vytvořila jasně formulovaný právní nástroj Společenství tím, že na úrovni Společenství zavede solidární odpovědnost a zároveň přihlédne k různým právním systémům existujícím v jednotlivých členských státech a k zásadě subsidiarity a proporcionality; |
14. |
vyzývá Komisi, aby zahájila posouzení dopadu na prospěšnost a proveditelnost nástroje Společenství týkajícího se řetězové odpovědnosti jako způsobu zvýšení transparentnosti při subdodavatelském plnění zakázek a zajištění lepší vymahatelnosti práva Společenství a vnitrostátního práva; zdůrazňuje, že taková studie musí být průřezová; |
15. |
je přesvědčen o tom, že nástroj Společenství týkající se řetězové odpovědnosti by nebyl jen ku prospěchu zaměstnanců, ale také orgánů členských států, zaměstnavatelů a zejména malých a středních podniků v boji proti šedé ekonomice, jelikož jasná a transparentní pravidla Společenství by vedla k vytlačení pochybných subjektů z trhu, a tím k lepšímu fungování vnitřního trhu; |
16. |
konstatuje, že k podpoře společenské odpovědnosti podniků významně přispívají veškerá opatření osvětlující pracovníkům jejich práva a podporující je při uplatňování těchto práv; žádá členské státy, aby systémově zajistily informování pracovníků o jejich právech, a volá zde po zvláštní odpovědnosti sociálních partnerů v této souvislosti; |
17. |
vyzývá Komisi, aby zintenzivnila své úsilí o prohloubení a zdokonalení spolupráce a koordinace mezi státními administrativními orgány, inspektoráty, vládními agenturami na prosazení práva, úřady sociálního zabezpečení a daňovými úřady; kromě toho vyzývá členské státy, aby zavedly přísnější inspekční postupy a podporovaly užší vztahy mezi státními inspektoráty práce, a umožnily tak bližší spolupráci a koordinaci mezi nimi; vyzývá Komisi, aby vypracovala normy pro kvalitu práce těchto inspektorátů a provedla studii, která by zjistila, zda je možné zavést opatření zaměřená na vytvoření sítě Společenství inspektorátů práce; |
18. |
zdůrazňuje, že je nutné propagovat vytvoření pobídek pro společnosti, aby se všemožně snažily v dobré víře eliminovat případy porušování pracovního práva ze strany subdodavatelů, jako např. systémy certifikace a kodexy chování, včetně podávání hlášení příslušným orgánům a vypovězení smlouvy se subdodavatelem, který používá nelegální praktiky, aby se tak vyhnuly možnosti, že budou nést za toto porušení práva solidární odpovědnost; |
19. |
vyzývá obě strany daného odvětví, aby na jedné straně převzaly vedoucí úlohu při podpoře družstevního subdodavatelského plnění zakázek u určitých jednorázových úkolů a aby na druhé straně omezily násobení subdodavatelských zakázek, a vítá vznik rámcových dohod, které stanovují sociální odpovědnost a povinnosti v řetězci jako doplněk k nezbytné regulaci; |
20. |
varuje také před rozpory mezi kodexy chování a pracovním právem a dále standardy a pokyny schválenými veřejnými orgány a platnými kolektivními smlouvami a před překrýváním a opakováním ustanovení, které jsou jejich součástí; zdůrazňuje proto, že podniky musejí dodržovat především kodexy chování, standardy a pokyny vydané na úrovni nadnárodních organizací (OECD, MOP), na státní úrovni a na úrovni jednotlivých odvětví; |
21. |
připomíná všem zúčastněným stranám, zejména zaměstnavatelům, jejich povinnosti, pokud jde o informování a účast pracovníků a konzultování s nimi, zejména povinnosti stanovené v právních nástrojích Společenství a jednotlivých členských států; |
22. |
navrhuje, aby byla na vnitrostátní úrovni právně zakotvena možnost kombinování rodinného a pracovního života pracujících v subdodavatelských podnicích v rámci výrobních řetězců a aby se účinně uplatňovaly směrnice týkající se mateřské a rodičovské dovolené; |
23. |
vyzývá Komisi, aby zajistila účinné dodržování směrnice 96/71/ES , včetně případného zahájení řízení pro její porušování; vyzývá kromě toho Komisi a členské státy, aby přijaly opatření zaměřená na zlepšení přístupu pracovníků vyslaných za prací do zahraničí k informacím, na posílení koordinace a administrativní spolupráce mezi členskými státy a na jasné stanovení úlohy kontaktních míst a řešení problémů s přeshraničním vymáháním práva, které brání účinnému uplatňování směrnice 96/71/ES; |
24. |
zdůrazňuje, že proti případným negativním sociálním důsledkům využívání subdodavatelů lze účinněji bojovat pomocí dalšího zintenzivnění sociálního dialogu mezi organizacemi zaměstnavatelů a odborovými svazy; |
25. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. L 254, 30.9.1994, s. 64.
(2) Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29.
(3) Úř. věst. C 313 E, 20.12.2006, s. 452.
(4) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 411.
(5) Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 65.
(6) Úř. věst. C 301E, 13.12.2007, s. 45.
(7) Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 321.
(8) Přijaté texty, P6_TA(2008)0466.
(9) Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 401.
(10) Věc C-60/03 Wolff vs. Müller, rec. [2004] I-9553.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/180 |
Čtvrtek 26. března 2009
Ceny potravin v Evropě
P6_TA(2009)0191
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o cenách potravin v Evropě (2008/2175(INI))
2010/C 117 E/30
Evropský parlament,
s ohledem na článek 33 Smlouvy o ES,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. prosince 2008 s názvem „Ceny potravin v Evropě“ (KOM(2008)0821),
s ohledem na svou studii ze dne 20. října 2007 s názvem „Rozdíly mezi výrobními cenami a spotřebitelskými cenami“,
s ohledem na studii Komise ze dne 28. listopadu 2006 s názvem „Konkurenceschopnost evropského potravinářského průmyslu. Hospodářské a právní posouzení“,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2008 s názvem „Řešení problému rostoucích cen potravin – Pokyny k opatřením EU“ (KOM(2008)0321),
s ohledem na své prohlášení ze dne 19. února 2008 o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se mohou dopouštět velké supermarkety působící v Evropské unii (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 7. dubna 2005 nazvané „Sektor velkých maloobchodních řetězců – trendy a dopady na zemědělce a spotřebitele“ (2),
s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 22. ledna 1997 nazvanou „Vertikální omezení v politice hospodářské soutěže ES“ (KOM(1996)0721),
s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o rostoucích cenách krmiv a potravin (3),
s ohledem na probíhající kontrolu stavu společné zemědělské politiky (SZP),
s ohledem článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A6–0094/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že v Evropské unii i ve světě došlo v poslední době k velkým výkyvům cen potravin s někdy výrazným nárůstem cen a s ambivalentními důsledky pro odvětví zemědělství, neboť některé subjekty mají z nárůstu cen prospěch a jiné – zejména zemědělské podniky věnující se chovu dobytka a společnosti zabývající se zpracováním potravin – mají mnohem vyšší náklady, |
B. |
vzhledem k tomu, že byl zaznamenán rovněž výrazný nárůst nákladů na zemědělskou produkci v důsledku růstu cen provozních prostředků, jako jsou hnojiva a přípravky na ochranu rostlin, a že v současnosti navzdory prudkému poklesu výrobních cen nedochází k souběžnému poklesu těchto výrobních nákladů ve stejném rozsahu a ve stejném období, |
C. |
vzhledem k tomu, že pokles cen zemědělských produktů, který není současně doprovázen poklesem výrobních nákladů, vede k tomu, že finanční situace zemědělců je neudržitelná, a mnozí z nich zastavují produkci, protože není rentabilní, |
D. |
vzhledem k tomu, že v různých členských státech bylo zjištěno, že si velcí producenti za stejné produkty stanovili velmi rozdílné ceny, |
E. |
vzhledem k tomu, že v Evropské unii byly zjištěny značné rozdíly v cenách, pokud jde o rozpětí mezi spotřebitelskými a výrobními cenami, které nebylo možno v některých případech vysvětlit náklady spojenými se zpracováním, distribucí a prodejem produktů, |
F. |
vzhledem k tomu, že při analýze cen a jejich vývoje je nutno vzít v potaz celý dodavatelský řetězec; vzhledem k tomu, že potravinářské odvětví je roztříštěné a dodavatelský řetězec, který zahrnuje mnoho mezičlánků, je velmi složitý, |
G. |
vzhledem k tomu, že některým velkým zpracovatelským podnikům se v posledních letech podařilo zvýšit svůj podíl na trhu, |
H. |
vzhledem k tomu, že v posledních letech došlo u potravinového řetězce k výrazným změnám ve struktuře hospodářské soutěže a ke zvýšení míry koncentrace výrobců potravin a rovněž velkoobchodníků a maloobchodníků, |
I. |
vzhledem k tomu, že podložené údaje z celé Evropské unie svědčí o tom, že velké supermarkety zneužívají své kupní síly ke stlačování cen, které platí dodavatelům, na neudržitelnou úroveň a vnucují dodavatelům nespravedlivé podmínky; vzhledem k tomu, že se z těchto velkých maloobchodních řetězců rychlým tempem stává „stráž“, která má pod kontrolou přístup zemědělců a jiných dodavatelů ke spotřebitelům v Unii, |
J. |
vzhledem k tomu, že spotřebitelské ceny v Unii činí v průměru pětinásobek výstupních cen zemědělské produkce; vzhledem k tomu, že před padesáti lety dostávali zemědělci v Unii přibližně polovinu z maloobchodní ceny potravin a v současnosti se tento podíl – spolu s výrazně vyšším stupněm zpracování potravin – dramaticky snížil, |
K. |
vzhledem k tomu, že financování SZP sice v průběhu let přispělo k zabezpečení nižších cen pro spotřebitele, je však patrné, že spotřebitelské ceny zůstávají navzdory poklesu cen v zemědělství i nadále vysoké, nebo že neklesají, |
L. |
vzhledem k tomu, že ze strategického hlediska je pro Unii žádoucí vysoký stupeň soběstačnosti v tomto směru; vzhledem k tomu, že v této souvislosti je nutno usilovat o silné postavení prvovýrobců EU jako dodavatelů potravin, |
M. |
vzhledem k tomu, že nerovnováha v síle vyjednávací pozice mezi zemědělskými producenty a ostatními účastníky dodavatelského řetězce vedla k trvale silnému tlaku na marže producentů v odvětví zemědělství, |
1. |
domnívá se, že v souladu se Smlouvou o ES je ve veřejném zájmu Unie udržet přiměřenou hladinu výrobních a spotřebitelských cen a zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž, zejména pokud jde o strategické zboží, jako jsou zemědělské a potravinářské produkty; |
2. |
je přesvědčen, že v prostředí, kde se spotřebitelům díky hospodářské soutěži nabízejí potraviny za konkurenceschopné ceny, musí být i zemědělcům zaručeny stabilní příjmy prostřednictvím cen, které pokrývají jejich výrobní náklady a náležitou odměnu za jejich práci, a to zejména proto, aby byly zajištěny dodávky kvalitních potravin; |
3. |
domnívá se, že na mechanismus promítání cen a rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami má vliv celá řada faktorů; jako některé z faktorů uvádí obchodní chování účastníků dodavatelského řetězce, např. zpracovatelského průmyslu, velkoobchodníků a maloobchodníků, podíl nezemědělských nákladů (jako je energie a pracovní síla), legislativní a regulační rámce, skutečnost, že se jedná o produkty rychle podléhající zkáze, stupeň zpracování produktu, marketing produktů a manipulace s nimi či preference spotřebitelů při nákupu; |
4. |
domnívá se, že mezi faktory, které nejvíce ovlivňují mechanismus promítání cen a rozdíly mezi výrobními a spotřebními cenami, patří rostoucí koncentrace v celém potravinovém řetězci, stupeň zpracování produktů a růst cen u ostatních externích nákladových faktorů, přičemž zásadní roli hrají rovněž spekulace se zemědělskými komoditami; potvrzuje proto důležitost opatření k regulaci trhu, která jsou v současné situaci nutnější než kdy dříve; |
5. |
souhlasí s Komisí, že trendy vývoje nabídky a poptávky a rovněž nedostatky ve fungování potravinového řetězce značně přispěly k růstu cen potravin; zdůrazňuje však, že k tomu významně přispěly rovněž spekulace na finančních trzích, které vedly k narušení mechanismu tvorby cen; |
6. |
vyzývá Komisi, aby co nejdříve nechala provést formou studie průzkum rozdělení ziskové marže ve výrobním a distribučním řetězci, jak bylo stanoveno v rozpočtu na rok 2009 na základě dřívějšího návrhu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova v průběhu rozpočtového procesu; považuje to za první krok ke zvýšení transparentnosti v tomto řetězci; |
7. |
lituje probíhajícího rušení intervenčních opatření Unie na zemědělském trhu, jelikož to rozhodující měrou přispívá k extrémním výkyvům cen; je přesvědčen, že je třeba zavést nová opatření pro řízení trhu, aby bylo možno zaručit větší stabilitu příjmů producentů a spotřebitelům zajistit přijatelné ceny; |
8. |
je přesvědčen, že v rámci SZP jsou nutná opatření pro řízení trhu, která zajistí stabilitu odvětví zemědělství a trhu se zemědělsko-potravinářskými produkty a zachování udržitelné zemědělské výroby EU s přiměřenými cenami s cílem zamezit „skokům“ u prodejních cen a výrobních faktorů; |
9. |
domnívá se, že jakkoli je srovnávání produktivity Unie a USA, které Komise provádí, namístě, nemůže být absolutním základem pro ideální míru produktivity v potravinářském odvětví (konkrétně v zemědělské produkci a ve zpracovatelském průmyslu) v Unii; zdůrazňuje, že se zemědělské a potravinářské odvětví v Unii od USA podstatně liší, a to jak pokud jde o komodity a dílčí odvětví, které zahrnuje, tak i pokud jde o podmínky a pravidla, jimiž se řídí; |
10. |
domnívá se, že je nutno podněcovat ke zvyšování konkurenceschopnosti a inovační kapacity odvětví zemědělské prvovýroby, neboť by tak prvovýrobci získali větší možnosti diverzifikace při hospodaření ve svých podnicích a snížila by se jejich závislost na ostatních článcích výrobního a distribučního řetězce; |
11. |
je přesvědčen, že by koncentrace nabídky zemědělské produkce prostřednictvím organizací producentů, družstev nebo podobných subjektů umožnila změnu rozložení sil v potravinovém řetězci – byla by posílena vyjednávací pozice zemědělců, jejich produkty by získaly větší přidanou hodnotu a zkrátily by se distribuční kanály ke spotřebitelům; |
Nedostatky na trhu s potravinami
12. |
upozorňuje na skutečnost, že rozsáhlá tržní síla se vyplácí zejména v zemědělsko-potravinářském odvětví, a to vzhledem k nepružnosti zemědělských dodávek na jedné straně a ke spotřebitelské poptávce na straně druhé; |
13. |
je znepokojen marketingovými praktikami, jako je prodej zboží za cenu nižší než výrobní náklady s cílem zvýšit množství zákazníků nakupujících v supermarketu; podporuje zákaz prodeje zboží za cenu nižší než výrobní náklady a podporuje členské státy, které již takováto opatření zavedly; uvítal by, aby byla na úrovni EU ve větší míře přijímána opatření proti takovýmto agresivním cenovým praktikám a dalším praktikám narušujícím hospodářskou soutěž, jako je vázání produktů nebo jiné způsoby zneužívání dominantního postavení na trhu; |
14. |
domnívá se, že za ceny nižší než výrobní náklady, které samy o sobě nejsou rentabilní pro žádný podnik, mohou prodávat pouze velké podniky (s diverzifikovanou činností), a to jen po krátkou dobu a jen proto, aby vytlačily z trhu své konkurenty; domnívá se, že takovéto praktiky z dlouhodobého hlediska neprospívají ani spotřebitelům, ani trhu jako celku; |
15. |
dále vyjadřuje znepokojení nad jinými případy, kdy obchodníci využívají své tržní síly, včetně neúměrných platebních lhůt, zaváděcích poplatků při zařazení produktů do nabídky či zkušebního prodeje, výhrůžek vyřazením z nabídky, slev se zpětnou platností na již prodané zboží, neodůvodněných příspěvků maloobchodníkům na reklamní náklady či vyžadování exkluzivních dodávek; |
16. |
zdůrazňuje, že v některých členských státech má jak nákup, tak i prodej v rámci daného trhu tendenci ke stejné koncentraci, což zostřuje efekt narušení daného trhu; |
17. |
zdůrazňuje, že vzhledem k reformě SZP a zejména s ohledem na oddělení podpor budou rozhodnutí zemědělců, co budou produkovat, více ovlivňována signály z trhu, který nesmí být narušován nadměrnou koncentraci v odvětví maloobchodu; je přesvědčen, že nárůst dovozu potravin do Unie povede pravděpodobně ke snížení výrobních cen zemědělců; |
18. |
poukazuje na skutečnost, že maloobchodníci mohou využívat značek, jako jsou produkty „spravedlivého obchodu“ (fair trade), k tomu, aby zvýšili své marže; vyzývá proto k tomu, aby byla vypracována strategie pro podporu a rozvoj spravedlivého obchodu v celé Unii s cílem omezit tyto obchodní praktiky a kontrolovat používání těchto značek; |
19. |
uznává, že v krátkodobém měřítku mohou dopady tržní koncentrace na různých úrovních potravinového řetězce vést k nižším cenám potravin, ale ve střednědobém a dlouhodobém měřítku je nutno dbát na to, aby nebyla poškozena volná hospodářská soutěž, aby nebyli z trhu vytlačeni malí producenti a omezen výběr pro spotřebitele; |
20. |
poukazuje na skutečnost, že mnoho malých a středních podniků v potravinářském odvětví je snadno zranitelných, zejména pokud jsou ve velkém rozsahu závislé na jednom velkém obchodním řetězci; konstatuje, že velké obchodní řetězce v potravinovém řetězci často využívají boje mezi několika dodavateli ke stlačení cen na co nejnižší úroveň a malé podniky, aby se udržely na trhu, musí snižovat náklady a marže, což se pak odráží v nižších platbách zemědělcům, horším přístupu na trh a nižším počtu distribučních kanálů pro malé a střední podniky, v nižším počtu zaměstnanců a v nižší kvalitě produktů pro spotřebitele; |
21. |
je znepokojen zvýšenou měrou spekulací s potravinami, kterou lze zaznamenat na finančních trzích; vyzývá Komisi, aby v této věci zahájila šetření; očekává závěry skupiny na vysoké úrovni pro hospodářskou soutěž v zemědělsko-potravinářském odvětví a vybízí tuto skupinu, aby navrhla účinná opatření k řešení této nerovnováhy na trhu; |
22. |
má i nadále výhrady vůči závěrům Komise, podle nichž spekulace na finančních trzích nehrály v procesu tvorby cen nijak významnou roli; soudí, že Komise by měla přijít s iniciativami k posílení dohledu nad termínovými trhy se základními zemědělskými komoditami; |
23. |
domnívá se, že se Komise v současnosti omezuje jen na neúplný výklad dostupných údajů, jelikož nebere v úvahu možné účinky spekulativních investic na termínových trzích, jako je mimo jiné:
|
24. |
zdůrazňuje – narozdíl od předpokladů Komise – že je ještě naléhavěji třeba přezkoumat nová regulační ustanovení pro termínové trhy, jelikož jsou náznaky, že spekulace již vytvářejí problémy při stanovování cen základních potravin, a tím rovněž na trzích a ve výrobních podnicích, které se o ně opírají; |
25. |
domnívá se, že v posledních pěti letech zlepšila Komise svůj dozor nad kartely zavedením lepších právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a prováděním stávajících právních předpisů; domnívá se, že k tomu výrazně přispěla opatření, jako jsou žádosti o shovívavost, smírčí řízení a forenzní informační technologie; má nicméně za to, že je stále třeba provést některá zlepšení, pokud jde o obsah právních předpisů a jejich provádění ze strany členských států; |
26. |
upozorňuje komisařku pro hospodářskou soutěž na výše zmíněné písemné prohlášení Parlamentu o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se mohou dopouštět velké supermarkety působící v Unii; je zklamán tím, že Komise nevěnovala této výzvě pozornost; v této souvislosti požaduje prošetření tržní koncentrace a vytváření kartelů v maloobchodu a uložení sankcí v případě protiprávního jednání; |
27. |
vyzývá Komisi, aby ve svých výročních zprávách analyzovala rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami, rozdíly mezi cenami v jednotlivých členských státech a cenové rozdíly mezi jednotlivými zemědělskými produkty; |
28. |
poukazuje na skutečnost, že velké podniky mají jednoznačné a známé hospodářské výhody (úspory z rozsahu a záběru činnosti), které vedou k nižším nákladům, a tím i nižším cenám; zdůrazňuje však, že opatření ke zlepšení potravinového řetězce by měla podpořit vytvoření účinných systémů (např. seskupení, sítí, odvětvových sdružení atd.), které umožní i zemědělskému odvětví využívat těchto výhod, aby následně získaly podniky takové postavení, v němž budou schopny odolávat tlaku na jejich ziskové marže; |
29. |
je hluboce znepokojen tím, že v přehledu nejběžnějších praktik narušujících hospodářskou soutěž v potravinovém řetězci Komise ve svém výše uvedeném sdělení o cenách potravin v Unii neuvádí zneužívání dominantního postavení, které lze zaznamenat u maloobchodníků a do jisté míry rovněž u velkoobchodu; domnívá se, že protisoutěžní praktiky podniků s velkým podílem na trhu, například dohody o exkluzivitě, povinné vázání produktů aj., představují značnou překážku pro spravedlivou hospodářskou soutěž v potravinovém řetězci; |
Úloha Unie
Reakce na nerovnováhy na trhu
30. |
podporuje rozhodnutí Komise navrhnout účinný systém EU pro sledování trhu, který by byl schopen zaznamenávat trendy vývoje cen a vstupní náklady v celém dodavatelském řetězci; je přesvědčen, že tento systém by měl zajistit transparentnost a umožnit přeshraniční srovnávání podobných produktů; domnívá se, že tento systém musí být vytvořen v těsné spolupráci s úřadem Eurostat a vnitrostátními statistickými úřady a měl by spolupracovat se sítí evropských spotřebitelských center (ECC); poukazuje na zásadu, že dodatečné náklady a zátěž je třeba udržet v rozumných mezích; |
31. |
vyzývá Komisi, aby vytvořila právní rámec Společenství, který bude zahrnovat kromě jiných opatření i důkladné přepracování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (4) a bude napomáhat k vyváženým vztahům mezi jednotlivými aktéry potravinového řetězce tím, že zamezí veškerým nekalým praktikám a povede ke spravedlivějšímu rozdělení ziskových marží; |
32. |
vyzývá orgány pro hospodářskou soutěž na vnitrostátní i unijní úrovni, aby prošetřily a vyhodnotily spotřebitelské ceny v celé Unii s cílem zajistit dodržování pravidel hospodářské soutěže a určit odpovědnost jednotlivých účastníků, kteří tvoří hodnotový řetězec; zdůrazňuje, že snížení cen je nutno v krátké době přenést na spotřebitele, zatímco zvýšení cen musí rychleji přinést vyšší zisky producentům; |
33. |
konstatuje, že větší transparentnosti struktury nákladů lze dosáhnout vytvořením databáze EU, která bude snadno přístupná občanům a bude obsahovat referenční ceny produktů a vstupů a informace o nákladech na energii, mzdy, nájemné, poplatky a odvody v celé Unii; vyzývá Komisi, aby vypracovala plány takového elektronického systému, které budou vycházet ze stávajících vnitrostátních modelů, jako jsou například francouzské observatoires des prix (střediska pro sledování cen); dále se domnívá, že je rovněž nutné vytvořit ve spolupráci s Organizací pro výživu a zemědělství (FAO) mezinárodní středisko pro sledování zemědělských produktů, vstupů a cen potravin, aby bylo možno tyto údaje lépe sledovat na mezinárodní úrovni; |
34. |
vyzývá jednotlivé účastníky výrobního a distribučního řetězce, aby společně vypracovali osvědčené postupy nebo „přehledy stavu“ na podporu transparentnosti cen zemědělských produktů; |
35. |
vyzývá orgány členských států a Komisi, aby poskytly podrobné výzkumy a analýzy promítání cen a marží mezi výstupními cenami zemědělců a konečnými spotřebitelskými cenami a rovněž analýzu umístění a počtu supermarketů, jejich obratu a též jejich konkrétních nákladů na logistiku a výdajů na energie; vyzývá orgány členských států a Komisi, aby přezkoumaly, zda kritéria pro určení dominantního postavení na trhu stále ještě odpovídají vývoji situace na maloobchodním trhu; vyzývá k tomu, aby byla znovu vytvořena pracovní skupina Komise pro potravinový řetězec, jež bude pracovat společně s vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž; |
36. |
poznamenává, že jedním z důvodů rozdílu mezi výrobními a prodejními cenami je nerovnováha v potravinovém řetězci a že i přesto Unie nemá k dispozici dostatečná podpůrná opatření pro organizace producentů, například družstva a jiné organizace, na podporu koncentrace na straně dodávky; vyzývá Komisi, aby vypracovala jak v rámci SZP, tak i v ostatních politikách EU opatření na podporu těchto organizací, což povede k lepší organizaci trhu a posílení vyjednávací pozice producentů vůči ostatním článkům potravinového řetězce; |
37. |
navrhuje, aby vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž, jež mají podle právních předpisů Společenství rozsáhlou úlohu, pokud jde o sledování hospodářské soutěže na všech stupních potravinového řetězce, posílily pod koordinací Komise svou spolupráci prostřednictvím otevřené metody koordinace v oblasti sledování výrobních nákladů a obchodu s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu; |
38. |
zastává názor, že vzhledem ke skutečnosti, že maloobchod ovlivňují především vnitrostátní právní, hospodářské, politické a kulturní charakteristiky, by bylo užitečné využívat Evropskou síť pro hospodářskou soutěž (ECN) k větší výměně informací a popřípadě ke koordinaci postupu členských států při prošetřování protisoutěžního chování podniků působících v Unii; |
39. |
požaduje, aby byly v rámci Lisabonské strategie podporovány národní plány, jejichž cílem je omezení nebo zrušení těch neodůvodněných regulačních zásahů v odvětví maloobchodu, které by omezily hospodářskou soutěž a hladké fungování potravinového řetězce na úkor spotřebitelů; |
40. |
je toho názoru, že je nutno využít program shovívavosti jak na úrovni jednotlivých členských států, tak i na úrovni EU, aby se mohly příslušné orgány pro hospodářskou soutěž dozvědět více o protisoutěžních praktikách v potravinovém řetězci; |
41. |
poukazuje na skutečnost, že kromě pravidel Společenství pro hospodářskou soutěž upravuje fungování maloobchodu ještě mnoho dalších politik na úrovni EU, mj. právní předpisy Společenství týkající se vnitřního trhu a právní předpisy Společenství na ochranu spotřebitelů; zdůrazňuje, že všechny tyto politiky by měly být vzájemně sladěny a centrálně koordinovány na úrovni EU, aby bylo dosaženo co nejlepších výsledků, pokud jde o spotřebitelské ceny; |
42. |
zdůrazňuje skutečnost, že na současnou potravinovou krizi je třeba reagovat i na mezinárodní úrovni; vyzývá k vytvoření mezinárodní sítě při FAO s cílem zajistit dostatečné světové zásoby potravin; |
43. |
vyzývá Komisi, aby v rámci Světové obchodní organizace (WTO) vyjednala dohodu, která zemědělství ponechá dostatečný prostor, aby mohlo obstát v konkurenci se třetími zeměmi; soudí, že je nanejvýš důležité zahrnout do této dohody neobchodní zájmy, aby se podařilo zachovat unijní normy produkce a zajistit jejich dodržování; |
44. |
požaduje, aby u některých základních potravin byly – podobně jako u ropných produktů – vytvořeny na úrovni EU krizové rezervní zásoby a zajištěno jejich skladování; |
45. |
vyzývá k zavedení mechanismů pro boj proti spekulacím se zemědělskými komoditami a s finančními nástroji, které jsou na nich založeny, na finančních trzích; podporuje záměr Komise prozkoumat, pomocí jakých opatření by bylo možno přispět k omezení kolísání cen na trzích se zemědělskými komoditami; |
46. |
vyzývá k opatřením na podporu spolupráce mezi malými zemědělskými producenty, aby mohli konkurovat velkým producentům, zpracovatelům a maloobchodníkům; domnívá se, že je třeba, aby členské státy a Unie zajistily existenci různých forem obchodu a zamezili naprosté liberalizaci trhu s potravinami, která by vedla k další koncentraci; vyzývá Komisi, aby vydala zelenou knihu o posílení organizací producentů, o účinných přístupech v rámci řetězce a o tržní síle velkých maloobchodních řetězců; |
47. |
vyzývá Komisi, aby důkladněji sledovala dovozy potravin a kontrolovala, zda jsou dodržovány zejména unijní hygienické a environmentální normy, aby dovážené produkty nevystavovaly spotřebitele v Unii vyššímu riziku; |
48. |
považuje za nezbytné vyvíjet tlak na větší koncentraci zemědělské nabídky podporou různých právních forem sdružování, a to s cílem změnit rozložení vlivu jednotlivých článků v potravinovém řetězci, zajistit přidanou hodnotu produktům zemědělců a posílit vyjednávací pozici zemědělců vůči ostatním obchodním článkům řetězce; |
49. |
vyzývá ke znovuzřízení poradní služby pro evropské producenty potravin, jež bude poskytovat poradenství zemědělcům a organizacím producentů ohledně distribuce produktů, maloobchodního trhu a příležitostí pro výrobu specifických produktů; |
50. |
vyzývá ke zřízení zvláštní telefonní linky pro spotřebitele a zemědělské producenty, na níž by mohli hlásit případy zneužití postavení na trhu a na které by bylo možno získat informace o srovnatelných produktech a cenách z celé Unie; domnívá se, že tato linka by měla být zřízena a provozována v rámci vnitrostátních evropských spotřebitelských center; |
51. |
vítá zavedení hodnotící zprávy o stavu trhu z hlediska spotřebitele jako nástroje pro lepší sledování vnitřního trhu a způsobu, jak spotřebitelům poskytovat více informací; |
52. |
je znepokojen vlivem zprostředkovatelů na konečnou spotřebitelskou cenu; vyzývá Komisi, aby zahájila analýzu dodavatelského řetězce s cílem lépe porozumět úloze jednotlivých účastníků řetězce při tvorbě cen; |
Přiblížení producenta spotřebiteli
53. |
vyzývá k zavedení politik, které prosazují větší a bezprostřednější kontakt mezi producenty a spotřebiteli – jako je tomu v případě nedávno přijatého evropského projektu Ovoce do škol – což může producentům zajistit významnější úlohu na trhu, přičemž se zároveň rozšíří a zlepší nabídka produktů pro spotřebitele; takovou politikou by bylo vytvoření a podpora možností přímého prodeje produktů producenty; |
54. |
požaduje, aby Komise učinila kroky ke zjednodušení spojování a spolupráce mezi organizacemi producentů, jako jsou například družstva, a přitom nevytvářela byrokratickou zátěž a jiná omezení, s cílem zvětšit velikost organizací producentů, aby se mohly přizpůsobit podmínkám nabídky, které vyžaduje globalizovaný trh; |
55. |
domnívá se, že větší a lepší informovanost spotřebitelů je zásadní pro vytvoření ovzduší důvěry v systém a že osvětě a pravdivému informování spotřebitelů je třeba věnovat veškeré úsilí; |
56. |
žádá, aby při poskytování informací spotřebitelům byl kladen zvláštní důraz na to, že producenti z Unie se snaží dodržovat předpisy Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, bezpečnosti potravin a pohody zvířat; |
57. |
zdůrazňuje, že politika ochrany spotřebitele zahrnuje nejen ceny, nýbrž rovněž zajištění rozmanitosti a kvality potravin; navrhuje proto, aby Komise prošetřila, za jakých podmínek je v potravinovém řetězci, a především v odvětví maloobchodu zaznamenáno zhoršení kvality a úbytek rozmanitosti produktů; |
58. |
poukazuje na přínos místních maloobchodních prodejen, který spočívá v tom, že významně přispívají k překlenutí propasti mezi producenty a spotřebiteli a rovněž zlepšují kvalitu života ve venkovských oblastech vytvářením nových pracovních příležitostí a posilováním stávajících sociálních vazeb; |
59. |
domnívá se, že je třeba široce podporovat využívání nových technologií a internetu; zdůrazňuje, že nové technologie lze využívat k poskytování více informací o místě původu, ceně a charakteristikách různých typů produktů; je přesvědčen, že tímto způsobem lze lépe zaplnit mezery na trhu a rozšířit výběr pro spotřebitele; je pro využití unijních fondů pro rozvoj venkova, konkurenceschopnost a soudržnost k tomu, aby byl producentům usnadněn přístup na trh prostřednictvím moderní technologie a internetu; |
60. |
vyzývá k tomu, aby byla zavedena opatření, která dávají silnější podnět koncepci „místních potravin“, zejména kroky k propagaci a informování spotřebitelů o zvláštních charakteristikách těchto produktů a o jejich zdravotních přínosech a finančních výhodách, a která podporují tradiční trhy a tradiční formy prodeje, při nichž se producenti a spotřebitelé bezprostředně setkávají; |
61. |
vyzývá Unii a členské státy, aby více podporovaly ekologické zemědělství; dále vyzývá k ambiciózní politice finančních pobídek, které podpoří tento druh zemědělské výroby a umožní spotřebitelům získat produkty vysoké kvality za rozumné ceny; |
62. |
naléhavě vyzývá k posílení spolupráce mezi producenty, a to buď tradiční formou organizací producentů, nebo zavedením nových forem spolupráce při obchodních činnostech zemědělců; |
63. |
vyzývá k širší podpoře diferenciace zemědělských produktů jako marketingové koncepce, která ponechává prostor pro různé ceny podle kvality produktu; |
64. |
je znepokojen skutečností, že silná vyjednávací pozice výrobců potravin na úkor maloobchodníků, která vyplývá ze silné obchodní značky nebo diferenciace produktů, vyznívá ve výše uvedeném sdělení Komise o cenách potravin v Evropě nepřiměřeně negativně ve srovnání s dalšími mnohem důležitějšími faktory, jako je nedostatečná hospodářská soutěž nebo oligopolní/monopolní praktiky; je toho názoru, že vytvoření silné obchodní značky nebo diferenciace produktů jsou legitimními praktikami a že nepřípustné je pouze zneužívání postavení, které z těchto praktik může vyplynout; |
65. |
vyzývá k posílení a racionalizaci politik Unie na ochranu označení původu a zeměpisných označení a jiných osvědčení, která umožňují rozlišení mezi zemědělskými produkty; vítá v tomto ohledu diskusi, která byla zahájena 15. října 2008 zveřejněním zelené knihy o jakosti zemědělských produktů: normy pro produkty, požadavky na hospodaření a systémy jakosti (KOM(2008)0641); |
66. |
je toho názoru, že by měla být podrobněji prozkoumána možnost zavedení zvláštního označení pro unijní zemědělské produkty, které by vycházelo ze stávajících modelů; toto označení by mělo být zárukou dodržení výrobních norem EU, např. spravedlivého zacházení s účastníky trhu v celém výrobním a distribučním řetězci; má také za to, že toto označení by na spotřebitele působilo jako pobídka k větší spotřebě unijních produktů, a tím by podporovalo producenty v Unii; |
67. |
vyzývá Komisi, aby vyhodnotila, jaké jsou náklady producentů na to, aby splnili požadavky předpisů Společenství týkajících se podmíněnosti, a nakolik se tyto náklady v jednotlivých členských státech liší se zřetelem k tomu, že tyto předpisy jsou přísnější než předpisy vztahující se na dovážené produkty; |
*
* *
68. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0054.
(2) Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 44.
(3) Úř. věst. C 263E, 16.10.2008, s. 621.
(4) Úř. věst. L 200, 8.8.2000, s. 35.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/189 |
Čtvrtek 26. března 2009
Dopad rozsáhlé urbanizace ve Španělsku na práva evropských občanů, životní prostředí a uplatňování právních předpisů EU z hlediska přijatých petic
P6_TA(2009)0192
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o dopadu rozsáhlé urbanizace ve Španělsku na práva občanů Unie, životní prostředí a uplatňování právních předpisů EU, (2008/2248(INI))
2010/C 117 E/31
Evropský parlament,
s ohledem na petice, které obdržel v souvislosti s předmětem tohoto usnesení, zejména na petici 0609/03,
s ohledem na petiční právo zakotvené v článku 194 Smlouvy o ES,
s ohledem na čl. 192 odst. 1 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Petičního výboru a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A6-0082/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že petiční proces poskytuje občanům a obyvatelům Unie prostředek k dosažení mimosoudní nápravy křivd v případě, že jejich problémy vyplývají z činnosti Evropské unie, |
B. |
vzhledem k tomu, že podle čl. 6 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii je Unie založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu, zásadách, které jsou společné členským státům, |
C. |
vzhledem k tomu, že v čl. 6 odst. 2 Smlouvy o EU se Unie zavazuje respektovat základní práva zaručená Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod, |
D. |
vzhledem k tomu, že každý občan nebo rezident signatářské země Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, který se domnívá, že byla porušena jeho lidská práva, by se měl obrátit na Evropský soud pro lidská práva ve Štrasburku; musí však mít na paměti, že žalobu k tomuto soudu může podat teprve poté, co vyčerpal veškeré vnitrostátní nápravné prostředky, jak stanoví článek 35 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, |
E. |
vzhledem k tomu, že článek 7 Smlouvy o EU stanovuje postupy, na základě kterých může Unie jednat v případě porušení principů zmíněných v čl. 6 odst. 1 a hledat řešení, |
F. |
vzhledem k tomu, že článek 7 Smlouvy o EU také dává Parlamentu právo předložit odůvodněný návrh Radě, aby rozhodla, zda existuje zřejmé nebezpečí, že některý členský stát vážným způsobem poruší hodnoty, na kterých je Unie založena, |
G. |
vzhledem k tomu, že článek 7 Listiny základních práv Evropské unie zaručuje ochranu rodinného a soukromého života, včetně soukromí obydlí občanů, a vzhledem k tomu, že článek 8 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod uděluje stejná práva a upřesňuje, že „státní orgán nemůže do výkonu tohoto práva zasahovat kromě případů, kdy je to v souladu se zákonem a nezbytné v demokratické společnosti v zájmu národní bezpečnosti, veřejné bezpečnosti, hospodářského blahobytu země, předcházení nepokojům a zločinnosti, ochrany zdraví nebo morálky nebo ochrany práv a svobod jiných“, a vzhledem k tomu, že se Parlament, Rada a Komise zavázaly k respektování Listiny základních práv Evropské unie při veškeré své činnosti, |
H. |
vzhledem k tomu, že právo vlastnit majetek je uznáváno jako základní právo občanů Unie v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie, který zaručuje, že „každý má právo vlastnit zákonně nabytý majetek, užívat jej, nakládat s ním a odkazovat jej“, že „nikdo nesmí být zbaven svého majetku s výjimkou veřejného zájmu, v případech a za podmínek, které stanoví zákon, a při poskytnutí spravedlivé náhrady v přiměřené lhůtě“, a že „užívání majetku může rovněž být upraveno zákonem v míře nezbytné z hlediska obecného zájmu“, |
I. |
vzhledem k tomu, že článek 18 Smlouvy o ES zaručuje, že každý občan Unie má právo svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států s výhradou omezení a podmínek stanovených ve Smlouvách a opatřeních přijatých k jejich provedení, |
J. |
vzhledem k tomu, že podle článku 295 Smlouvy o ES se tato smlouva nijak nedotýká úpravy vlastnictví uplatňované v členských státech; vzhledem k tomu, že podle judikatury Soudního dvora toto ustanovení pouze uznává pravomoc členských států stanovit úpravu vlastnictví; a vzhledem k tomu, že Soudní dvůr ve své judikatuře potvrdil, že pravomoc členských států v tomto směru musí být vždy uplatňována v souladu se základními zásadami práva Společenství, jako je volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu (viz rozsudek ze dne 22. června 1976 ve věci C-119/75 Terrapin v. Terranova [1976] ECR 1039), |
K. |
vzhledem k tomu však, že Soudní dvůr důsledně zastával stanovisko, že ačkoli právo vlastnit majetek patří k obecným zásadám práva Společenství, není právem absolutním a musí se na něj pohlížet v souvislosti s jeho sociální funkcí, a vzhledem k tomu, že proto lze jeho uplatňování omezit, pokud toto omezení skutečně odpovídá cílům obecného zájmu, jež uznává Společenství, a nepředstavuje s ohledem na sledovaný cíl nepřiměřený a neúnosný zásah, jímž je dotčena samotná podstata těchto práv (rozsudek ze dne 10. prosince 2002 ve věci C-491/01, British American Tobacco (Investments) a Imperial Tobacco, [2002], ECR I-11453), |
L. |
vzhledem k tomu, že bez ohledu na tuto judikaturu Soudní dvůr důsledně zastává stanovisko, že pokud vnitrostátní ustanovení nespadají do působnosti práva Společenství, Společenství nemá pravomoc posuzovat soulad těchto ustanovení se základními právy, jejichž dodržování Soudní dvůr zajišťuje (viz např. příkaz ze dne 6. října 2005 ve věci Vajnai, C-328/04, [2005], ECR I-8577, body 12 a 13), |
M. |
vzhledem k tomu, že článek 1 Dodatkového protokolu č. 1 k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod uznává, že „každá fyzická nebo právnická osoba má právo pokojně užívat svůj majetek“, že „nikdo nemůže být zbaven svého majetku s výjimkou veřejného zájmu a za podmínek, které stanoví zákon a obecné zásady mezinárodního práva“; vzhledem k tomu, že druhý odstavec tohoto článku stanoví, že „předchozí ustanovení nebrání právu států přijímat zákony, které považují za nezbytné, aby upravily užívání majetku v souladu s obecným zájmem a zajistily placení daní a jiných poplatků nebo pokut“, a vzhledem k tomu, že v době ratifikace tohoto protokolu Španělsko vyjádřilo výhrady k článku 1 s ohledem na článek 33 španělské ústavy, který stanoví, že: „Právo na soukromé vlastnictví a dědictví je zaručeno. 2. Obsah těchto práv je v souladu se zákony vymezen jejich společenskou funkcí. 3. Nikdo nesmí být zbaven majetku a nesmí mu být upíráno jeho právo na vlastnictví s výjimkou odůvodněných případů, kdy se jedná o veřejné účely nebo sociální zájmy, a v souladu se zákony musí být poskytnuta odpovídající náhrada“, |
N. |
vzhledem k tomu, že Parlament je toho názoru, že stanovení povinnosti vzdát se zákonně nabyté nemovitosti v soukromém vlastnictví bez uplatnění řádného postupu a odpovídající kompenzace a povinnost hradit libovolně stanovené náklady na nevyžádané a často zbytečné úpravy infrastruktury je porušením základních práv jednotlivců stanovených v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a na základě judikatury Evropského soudu pro lidská práva (viz např. Aka v. Turecko (1)), |
O. |
vzhledem k tomu, že v roce 2008 španělské orgány vydaly pokyny týkající se uplatňování zákona o ochraně pobřeží z roku 1988, který byl po mnoho let opomíjen, a během této doby utrpěly pobřežní oblasti Španělska významné škody na životním prostředí; vzhledem k tomu, že dokonce ani stávající pokyny nestanoví jasná prováděcí opatření, kterými by se řídily dotčené místní a regionální orgány; vzhledem k tomu, že mnoho nových peticí svědčí o zpětně účinném použití pokynů a svévolném ničení a demolici legitimně nabytého majetku, porušování práv na tento majetek a možnosti převádět práva prostřednictvím dědictví, |
P. |
vzhledem k tomu kudy skutečně probíhá dělící čára mezi dotčenými stranami a ostatními, vzniká velmi silný dojem, že rozhodování bylo svévolné a na úkor zahraničních vlastníků, například na ostrově Formentera, |
Q. |
vzhledem k tomu, že zákon o ochraně pobřeží má nepřiměřený dopad na jednotlivé vlastníky, jejichž práva by měla být plně respektována, a zároveň má nedostatečný dopad na skutečné viníky, kteří ničili pobřeží, neboť byli v mnoha případech zodpovědní za neúměrně rozsáhlý územní rozvoj podél pobřeží, včetně výstavby prázdninových sídel, a kteří měli všechny nezbytné předpoklady k tomu, aby si byli vědomi, že opakovaně jednají v rozporu s ustanoveními příslušného zákona, |
R. |
vzhledem k tomu, že během stávajícího parlamentního období se Petiční výbor zabýval značným počtem přijatých peticí, provedl zevrubné šetření, třikrát podal zprávu o rozsáhlém narušování práv občanů Unie na zákonně nabytý majetek ve Španělsku a podrobně vylíčil své obavy v souvislosti s narušováním udržitelného rozvoje, ochrany životního prostředí, kvality vody a zásobování vodou, postupů týkajících se zadávání veřejných zakázek spojených s městskou výstavbou a nedostatečné kontroly urbanizačních postupů ze strany mnoha místních a regionálních orgánů ve Španělsku (2), což jsou záležitosti, o kterých se nyní vedou soudní řízení ve Španělsku i před Soudním dvorem, |
S. |
vzhledem k tomu, že existuje velké množství případů, kdy různé úrovně veřejných orgánů, od centrálních až po autonomní a místní, nesou odpovědnost za vytvoření neudržitelného modelu rozvoje, který měl neobyčejně vážné následky na životního prostředí a rozsáhlé sociální a hospodářské dopady, |
T. |
vzhledem k tomu, že Parlament obdržel mnohé petice od jednotlivců a různých sdružení zastupujících občany Unie, které obsahují stížnosti týkající se různých stránek územního rozvoje, a že zjistil, že u mnohých z problémů souvisejících s rozšiřováním výstavby nových nemovitostí, které jsou v podaných stížnostech popsány, nedošlo k porušení práva Společenství (viz sdělení členským státům), a tudíž by měly být řešeny právními prostředky dostupnými v dotčených členských státech, |
U. |
vzhledem k tomu, že se množí důkazy o tom, že španělské soudní orgány začaly reagovat na problémy spojené s rozsáhlou urbanizací v mnoha pobřežních oblastech zejména vyšetřováním a podáváním žalob na některé úplatné úředníky, kteří svým konáním usnadnili zcela nebývalý jev neregulovaného územního rozvoje na úkor práv občanů Unie, čímž umožnili nezvratné ničení biologické rozmanitosti a ekologické neporušenosti v mnoha španělských regionech; avšak vzhledem k tomu, že Parlament zaznamenal v souvislosti s těmito žalobami, že postupy jsou velice pomalé a stanovené tresty v mnoha z těchto případů nemohou být provedeny tak, aby poskytly jakoukoli uspokojivou náhradu za škody, které vznikly postiženým osobám, což u mnoha dotčených občanů Unie, jež nejsou občany Španělska, posílilo společně sdílené přesvědčení o nečinnosti a předpojatosti španělských soudů; vzhledem k tomu, že však stojí za povšimnutí, že existuje také možnost odvolání se k Evropskému soudu pro lidská práva, jakmile jsou vyčerpány vnitrostátní nápravné prostředky, |
V. |
vzhledem k tomu, že tato široce rozšířená činnost podporovaná nezodpovědnými místními a regionálními orgány pomocí nepřiměřené a někdy i nepříslušné právní úpravy, která byla v mnoha případech v rozporu s cíli různých právních předpisů Společenství, nejvíce poškodila obraz Španělska a jeho širší hospodářské a politické zájmy v Evropě, a totéž platí pro nesprávné uplatňování urbanistických právních předpisů a právních předpisů týkajících se životního prostředí platných ve španělských autonomních oblastech, k němuž došlo v případě některých urbanistických činností, a odhalení vážných případů korupce v souvislosti s výše uvedeným zneužíváním pravomoci, |
W. |
vzhledem k tomu, že regionální veřejní ochránci práv, často za velmi obtížných podmínek, jednali s cílem ochránit zájmy občanů Unie, jejichž práva byla při urbanizacích porušena, ačkoli v několika autonomních oblastech regionální vlády v některých případech nevěnovaly jejich úsilí přílišnou pozornost, |
X. |
vzhledem k tomu, že článek 33 španělské ústavy odkazuje na právo jednotlivců vlastnit majetek, a vzhledem k tomu, že tento článek je vykládán různě, zejména pokud jde o ustanovení týkající se majetku pro sociální účely v protikladu k právům jednotlivců na jejich zákonně nabyté domovy a obydlí; vzhledem k tomu, že nebylo vydáno žádné rozhodnutí o uplatňování pozemkového zákona v oblasti Valencie, |
Y. |
vzhledem k tomu, že článek 47 španělské ústavy stanoví, že všichni Španělé mají právo na důstojné a vhodné bydlení, a opravňuje orgány veřejné moci k tomu, aby pro výkon tohoto práva vytvořily nezbytné podmínky a stanovily příslušné právní předpisy a aby přitom upravovaly využívání půdy v souladu s obecným zájmem s cílem zamezit spekulacím, |
Z. |
vzhledem k tomu, že španělská vláda má povinnost řídit se Smlouvou o ES a bránit a chránit plné uplatňování právních předpisů EU na svém území bez ohledu na vnitřní uspořádání politických orgánů, jak jej stanoví španělská ústava, |
AA. |
vzhledem k tomu, že Komise ve shodě s pravomocemi, jež ji jsou svěřeny článkem 226 Smlouvy o ES, začala řízení proti Španělsku u Soudního dvora ve věci rozsáhlého porušování předpisů v rámci územního rozvoje ve Španělsku, která se přímo týkají provádění směrnice o zadávání veřejných zakázek ze strany valencijských orgánů (3), |
AB. |
vzhledem k tomu, že Komise na žádost Petičního výboru zahájila vyšetřování více než 250 urbanizačních projektů, které získaly negativní vyjádření od příslušných vodohospodářských organizací a orgánů říční správy, což může vést k tomu že projekty budou označeny za projekty v rozporu s rámcovou směrnicí o vodě (4), zejména v regionech Andalusie, Castilla-la-Mancha, Murcia a Valencie, |
AC. |
vzhledem k tomu, že tyto urbanizační projekty jsou odděleny od zavedených urbanizačních oblastí a vyžadují rozsáhlé náklady na zajištění základních služeb, jako je dodávka elektřiny, přívod vody a silniční infrastruktura; vzhledem k tomu, že investice do těchto projektů často zahrnují finanční prostředky EU, |
AD. |
vzhledem k tomu, že v mnoha zdokumentovaných případech porušení předpisů v souvislosti s územním rozvojem ve Španělsku Komise nedokázala jednat dostatečně razantně, nejen při uplatňování zásady obezřetnosti na základě zákonů o životním prostředí, ale i v případě nedbalého výkladu právních předpisů, které mají závazný právní účinek, jako „předběžné schválení“ integrovaného plánování urbanistického rozvoje místními orgány ze strany příslušných místních či regionálních orgánů, |
AE. |
vzhledem k tomu, že cílem směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (5), jejíž článek 3 se výslovně zabývá turistikou a urbanizací, je poskytnout vysokou úroveň ochrany životního prostředí a zasadit se o začleňování hledisek ochrany životního prostředí do příprav a schvalování plánů a programů s cílem podpořit udržitelný rozvoj; a vzhledem k tomu, že rámcová směrnice o vodě vyžaduje, aby členské státy předcházely znečišťování svých vod a podporovaly udržitelné využívání zdrojů pitné vody, |
AF. |
vzhledem k tomu, že následné návštěvy Petičního výboru za účelem vyšetřování ukázaly, že tyto cíle zjevně byly často nepochopeny některými místními a regionálními orgány (nejen v pobřežních oblastech) při navrhování či schvalování rozsáhlých urbanizačních programů; vzhledem k tomu, že většina urbanizačních plánů napadených v peticích zahrnuje také změnu zemědělského pozemku na pozemek určený k městské výstavbě – což představuje značný hospodářský zisk pro zprostředkovatele stavebních projektů a provozovatele staveb; a vzhledem k tomu, že existuje rovněž mnoho příkladů, kdy došlo k odstranění chráněných oblastí nebo oblastí, které by měly být chráněny s ohledem na jejich citlivou biologickou rozmanitost, ze seznamů nebo došlo ke změně jejich klasifikace, případně tyto oblasti nebyly nikdy na seznam zařazeny právě proto, aby tak se umožnila urbanizace dané lokality, |
AG. |
vzhledem k tomu, že tyto důvody jsou příčinou porušování práv, kterému je vystaveno tisíce občanů Unie, jež v důsledku plánů zprostředkovatelů stavebních projektů nejenže přišli o svůj zákonně nabytý majetek, ale byli také nuceni platit doplňkové náklady na nevyžádané a často zbytečné a neoprávněné infrastrukturní projekty přímo ovlivňující jejich vlastnická práva, vyústěním čehož byla finanční a citová tragédie mnoha rodin, |
AH. |
vzhledem k tomu, že tisíce občanů Unie za různých podmínek koupilo ve Španělsku v dobré víře majetek po jednání s místními právníky, projektanty městského rozvoje a architekty, jen aby později zjistili, že se stali oběťmi porušení předpisů v oblasti územního rozvoje ze strany bezohledných místních orgánů a že v důsledku této skutečnosti hrozí demolice jejich majetku, neboť jejich domovy byly postaveny nezákonně a jsou proto bezcenné a neprodejné, |
AI. |
vzhledem k tomu, že realitní kanceláře v členských státech, jako je Spojené království, a další poskytovatelé služeb souvisejících s realitním trhem ve Španělsku pokračují v prodeji nemovitostí v nových urbanizačních projektech, ačkoli si musí být nutně vědomi skutečnosti, že existuje pravděpodobnost, že příslušný projekt nebude dokončen a nemovitosti nebudou dostaveny, |
AJ. |
vzhledem k tomu, že přírodní prostředí středozemních ostrovů a pobřežní oblasti Španělska utrpěly v posledních deseti letech značné škody, neboť tyto oblasti byly zality cementem a betonem do takové míry, že byl výrazně ovlivněn nejen křehký ekosystém přímořského prostředí – z velké části výslovně chráněný směrnicí o stanovištích (6)/Natura 2000 a směrnicí o ptácích (7), jak je tomu v případě urbanizací v oblasti Cabo de Gata (Almería) a v Murcii –, ale také sociální a kulturní život v mnoha oblastech, což představuje tragickou a nezvratnou ztrátu kulturní identity a kulturního dědictví a narušení integrity životního prostředí, a k tomu všemu došlo zejména v důsledku neexistence pokynů pro plánování rozvoje na úrovni vyšší než městské nebo na úrovni regionální, které by stanovily rozumné hranice pro rozšiřování měst a městskou výstavbu vycházející z jednoznačných kritérií zachování životního prostředí, dále k těmto skutečnostem došlo kvůli chamtivosti a spekulacím některých místních orgánů a osob činných ve stavebním průmyslu, kterým se podařilo získat z této činnosti obrovské zisky, z nichž většina byla vyvezena ze země (8), |
AK. |
vzhledem k tomu, že tento model růstu negativně ovlivňuje také odvětví cestovního ruchu, neboť zcela poškozuje kvalitní cestovní ruch tím, že ničí místní hodnoty a podporuje masivní rozvoj urbanizace, |
AL. |
vzhledem k tomu, že se jedná o model, který si neprávem přivlastňuje kulturní statky a narušuje hodnoty a charakteristické prvky, které identifikují místní kulturu a které jsou pro španělskou kulturní rozmanitost zásadní, vzhledem k tomu, že ničí archeologická naleziště, budovy a místa kulturního významu a přírodní prostředí a krajiny, jež je obklopují, |
AM. |
vzhledem k tomu, že stavební průmysl, který v průběhu let rychlé hospodářské expanze vytvořil obrovské zisky, je hlavní příčinou současného kolapsu finančních trhů, částečně také v důsledku riskantních spekulací v odvětví bydlení, a vzhledem k tomu, že tato situace ovlivňuje nejen samotné společnosti, které nyní čelí bankrotu, ale i desítky tisíc zaměstnanců stavebního průmyslu, kterým hrozí nezaměstnanost v důsledku neudržitelné urbanizační politiky, která se tehdy prosazovala a jejíž obětí se nyní stali, |
1. |
vyzývá španělskou vládu a příslušné regiony, aby provedly důkladný přezkum veškeré legislativy, která má v důsledku masivní urbanizace dopad na majetková práva fyzických osob, a aby ji upravila s cílem zamezit porušování práv a povinností stanovených Smlouvou o ES, Listinou základních práv Evropské unie, Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a příslušnými směrnicemi ES i dalšími listinami jichž je EU signatářem; |
2. |
žádá španělské orgány, aby zrušily veškeré právní subjekty, které podněcují ke spekulacím, např. zprostředkovatele stavebních projektů; |
3. |
vyzývá příslušné regionální orgány, aby pozastavily a přehodnotily všechny plány územního rozvoje, které nesplňují přísná kritéria udržitelnosti životního prostředí a sociální odpovědnosti a které nezaručují respektování plnoprávného vlastnictví zákonně nabytého majetku, a aby zastavily či zrušily veškeré stávající projekty rozvoje, které nedodržují či neuplatňují kritéria stanovená právními předpisy EU, zejména pokud jde o zadávání zakázek územního rozvoje, a nejsou v souladu s ustanoveními o vodě a životním prostředí; |
4. |
žádá španělské orgány, aby zajistily, že žádný správní akt, který by ukládal občanovi povinnost vzdát se zákonně nabyté nemovitosti v soukromém vlastnictví, nebude mít právní základ v zákonu, který byl přijat až po datu výstavby příslušné nemovitosti, neboť by se tím porušila zásada zákazu zpětné platnosti správních aktů, jež je obecnou zásadou právních předpisů Společenství (viz rozhodnutí Soudního dvora ve věci Gesamthochschule Duisburg ze dne 29. ledna 1985, ECR 327, 234/83, s. 333) a narušily by se záruky, které poskytují občanům právní jistotu, důvěra a legitimní ochrana vyplývající z právních předpisů EU; |
5. |
žádá španělské orgány, aby rozvíjely koncept transparentnosti s cílem informovat občany o správě pozemků, a aby vytvářely účinné nástroje k informování občanů a k jejich lepšímu zapojení; |
6. |
naléhavě žádá španělskou vládu, aby uspořádala veřejnou diskusi, do níž budou zapojeny všechny správní orgány a která by zahrnovala důkladně provedenou studii, přičemž k tomuto účelu by se zřídil pracovní výbor územního rozvoje ve Španělsku; tato diskuse by měla umožnit přijetí legislativních opatření k zamezení spekulací a rozvoje, jenž není dlouhodobě udržitelný; |
7. |
naléhavě žádá příslušné vnitrostátní a regionální orgány, aby zřídily funkční soudní a správní mechanismy, jež budou zahrnovat funkci regionálního veřejného ochránce práv a budou oprávněny k určování způsobů urychlení nápravy a vyplacení náhrady obětem porušování předpisů v rámci územního rozvoje, které utrpěly škody v důsledku uplatňování ustanovení stávající právní úpravy; |
8. |
žádá příslušné finanční a obchodní orgány činné ve stavebním průmyslu a zapojené do územního rozvoje, aby společně s politickými orgány hledaly řešení problémů, které vznikly v důsledku rozsáhlého územního rozvoje, jež měl dopad na mnoho občanů Unie, kteří se rozhodli využít ustanovení Smlouvy o ES a kteří využili podle článku 44 právo svobodného usazování v členském státě, který není jejich domovským státem; |
9. |
naléhavě žádá příslušné vnitrostátní, regionální a místní orgány, aby zaručily spravedlivé vyřešení mnoha neukončených případů občanů Unie, jejichž domy nebyly dokončeny v důsledku neodpovídajícího plánování a koordinace mezi institucemi a stavebními společnostmi; |
10. |
zdůrazňuje, že nedostane-li se poškozeným stranám uspokojivé nápravy u španělských soudů, budou se muset tyto strany obrátit na Evropský soud pro lidská práva, neboť žalovaná porušení základních majetkových práv nespadají do působnosti Soudního dvora; |
11. |
vyzývá orgány EU, aby poskytly poradenství a podporu, budou-li o to španělskými úřady požádány, a poskytly jim tak prostředky k účinné nápravě katastrofálních následků rozsáhlého územního rozvoje na životy občanů v co nejkratší, avšak co nejschůdnější době; |
12. |
vyzývá zároveň Komisi, aby zajistila důsledné uplatňování právních předpisů Společenství a plnění cílů, jež stanoví směrnice uvedené v tomto usnesení, a aby tak zajistila jejich dodržování; |
13. |
vyjadřuje hluboké obavy a zklamání nad tím, že právní a soudní orgány ve Španělsku se při řešení dopadu masivního územního rozvoje na životy občanů potýkaly s obtížemi, což dokazují tisíce podpisů na peticích, které ohledně této záležitosti obdržel Parlament a příslušný výbor; |
14. |
považuje za výrazně znepokojující, že předkladatelé peticí zjevně trpí velkým nedostatkem důvěry, pokud jde o využití španělského soudního systému jakožto účinného prostředku nápravy pro zajištění spravedlnosti; |
15. |
je znepokojen nesprávným prováděním směrnic proti praní peněz (9), které je nyní předmětem řízení o porušení a které vedlo k nedostatečné transparentnosti a omezilo právní sledování nezákonného oběhu finančního kapitálu včetně investic do některých velkých urbanizačních projektů; |
16. |
domnívá se, že osoby, jež nabyly ve Španělsku v dobré víře majetek, aby pak zjistili, že provedená transakce byla nezákonná, by měly mít právo na přiměřenou náhradu prostřednictvím španělských soudů; |
17. |
domnívá se, že pokud soukromé osoby nabyly majetek ve Španělsku s tím, že si byly vědomy možného rozporu se zákony s ohledem na prováděnou transakci, mohly by nést náklady spojené s tímto rizikem, přičemž by to analogicky mělo o to více platit pro profesionály v oboru; domnívá se proto, že provozovatelé staveb, kteří uzavřeli smlouvy, jejichž nezákonnosti si měli být vědomi, by neměli mít nárok na náhradu za plány neuskutečněné v důsledku nesouladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy, ani by neměli mít automatické právo na vrácení plateb, které uhradili obecním orgánům, pokud si byli vědomi, že smlouvy, jež uzavírají, mohou být v rozporu se zákony; |
18. |
věří však, že nedostatek transparentnosti, přesnosti a jistoty v souvislosti s vlastnickými právy fyzických osob ve stávající právní úpravě a nedostatečně řádné a důsledné uplatňování zákonů o životním prostředí jsou příčinou mnoha problémů týkajících se urbanizace, což v kombinaci s nedbalostí během soudních procesů vedlo k nahromadění problémů a zapříčinilo obrovský rozmach korupce, která opět postihla zejména občany Unie, avšak přinesla výrazné ztráty také španělskému státu; |
19. |
podporuje závěry valencijského veřejného ochránce práv (Síndica de Greuges) – instituce, která je právem proslulá ochranou základních práv občanů – podle nichž mohlo dojít k poškození práv vlastníků, a to buď podhodnocením ze strany provozovatele staveb, nebo tím, že vlastníci museli nést někdy nadměrně vysoké náklady spojené s územním rozvojem, které na ně společně uvalovali provozovatelé staveb; |
20. |
je toho názoru, že je třeba zajistit od počátku urbanizačního procesu přístup občanů k informacím a také jejich účast na tomto procesu, a že informace týkající se ochrany životního prostředí by měly být občanům poskytovány v jasné, stručné a srozumitelné podobě; |
21. |
domnívá se rovněž, že v platných právních předpisech týkajících se územního rozvoje nebyla jasně vymezena definice pojmu „obecný zájem“, ani ji jasně nevymezily příslušné orgány, a že tento pojem je používán ke schvalování projektů, které jsou z hlediska životního prostředí neudržitelné, a v některých případech je používán jako způsob, jak přelstít negativní posudky Hydrografické konfederace; |
22. |
uznává a podporuje úsilí španělských orgánů chránit pobřežní ekosystém a, je-li to možné, obnovit jej tak, aby vytvářel podmínky pro biologickou rozmanitost a regeneraci původních druhů rostlin a živočichů; v této konkrétní souvislosti na tyto orgány naléhá, aby urychleně přezkoumaly a případně revidovaly zákon o ochraně pobřeží s cílem chránit práva legitimních vlastníků domů a malých pozemků v pobřežních oblastech, jež nemají negativní vliv na pobřežní ekosystém; zdůrazňuje, že by tato ochrana neměla být poskytována výstavbě domů pro spekulativní účely, která nerespektuje platné směrnice EU o ochraně životního prostředí; bere na sebe odpovědnost přehodnotit zaslané petice, které se týkají této problematiky, s ohledem na odpovědi příslušných španělských orgánů; |
23. |
vyjadřuje obavu nad stavem územního plánování obce Marbella v Andalusii, kde mají být na základě nového obecného městského plánu úředně schváleny desítky tisíc domů, které byly postaveny nezákonně a pravděpodobně v rozporu s právními předpisy EU v oblasti ochrany životního prostředí a účasti veřejnosti, vodní politiky a zadávání veřejných zakázek, neboť tato skutečnost bude mít za následek nedostatek právní jistoty pro kupce nemovitostí, majitele nemovitostí a občany obecně; |
24. |
chválí a jednoznačně podporuje činnost regionálních veřejných ochránců práv („síndics de greuges“) a jejich týmů, stejně jako vytrvalých státních zástupců („fiscales“), kteří v poslední době usilovně pracovali na tom, aby znovu přiměli dotčené orgány k řádnému uplatňování správných postupů v této oblasti; |
25. |
chválí rovněž činnost navrhovatelů peticí, jejich sdružení a sdružení místních obyvatel, jejichž členy jsou desítky tisíc nejen španělských občanů, a skutečnost, že Parlament na tyto problémy upozornili a pomáhali při ochraně základních práv svých spoluobčanů a všech osob postižených tímto nesmírně komplikovaným problémem; |
26. |
připomíná, že směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (10) a směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (11) ukládají povinnost projednat daný problém s veřejností, které se problém týká, ve fázi, kdy se plány teprve připravují a tvoří, nikoli – jako se tomu často děje v případech, na které byl Petiční výbor Parlamentu upozorněn, – teprve poté, kdy byly plány de facto místními orgány odsouhlaseny; připomíná, že v této souvislosti musí i veškeré podstatné změny stávajících plánů projít tímto postupem a plány musí být aktuální a nikoli statisticky nepřesné a zastaralé; |
27. |
připomíná také, že Komise je oprávněna podle článku 91 nařízení (ES) č. 1083/2006 (12) pozastavit proplácení prostředků ze strukturálních fondů a podle článku 92 zastavit poskytování finančních prostředků členskému státu nebo příslušnému regionu a stanovit nápravná opatření v souvislosti s projekty, které využívají těchto prostředků, u nichž se předpokládá, že nejsou zcela v souladu s pravidly, kterými se řídí uplatňování příslušných právních předpisů EU; |
28. |
připomíná také, že Parlament jako rozpočtový orgán může rozhodnout o zapsání prostředků vyčleněných na politiku soudržnosti do rezervy, pokud se domnívá, že je to nezbytné s cílem přesvědčit členský stát, aby zamezil vážnému porušování pravidel a zásad, kterými je povinen se řídit podle Smlouvy nebo na základě práva EU, a to až do té doby, než je problém vyřešen; |
29. |
znovu potvrzuje závěry obsažené v předchozích usnesení a zpochybňuje metody výběru zprostředkovatelů územního rozvoje a často neúměrné pravomoci, které bývají přiděleny projektantům městského rozvoje a provozovatelům staveb některými místními orgány, a to na úkor místní společnosti a občanů, kteří mají v dané oblasti své domovy; |
30. |
vyzývá znovu místní orgány, aby konzultovaly s občany a zapojily je do projektů územního rozvoje s cílem podpořit spravedlivý, transparentní a udržitelný územní rozvoj tam, kde je to nutné, v zájmu místních občanů a nikoli ve výlučném zájmu provozovatelů staveb, realitních makléřů a dalších investorů; |
31. |
žádá orgány odpovědné za územní rozvoj, aby rozšířily konzultace v oblasti místního rozvoje na vlastníky nemovitostí a vyžadovaly potvrzení o přijetí, kdykoli se bude provádět změna v klasifikaci majetku, a dále aby navrhly místním orgánům, aby v rámci postupů týkajících se plánů zástavby nebo žádosti o změnu klasifikace zasílaly majitelům adresné osobní pozvánky k jejich účasti; |
32. |
důrazně odsuzuje nezákonné praktiky určitých provozovatelů staveb, kteří podvodně zpochybňují zákonné vlastnictví majetku občanů Unie tím, že manipulují s katastrem nemovitostí a jejich výpisy, a vyzývá místní orgány, aby zavedly vhodné právní ochranné prostředky, které zabrání těmto praktikám; |
33. |
znovu trvá na tom, že tam, kde má dojít k proplacení náhrady za ztrátu nemovitosti, by měla být poskytnutá náhrada v odpovídající výši a v souladu se zákony a judikaturou Soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva; |
34. |
připomíná, že směrnice o nekalých obchodních praktikách (13) zavazuje členské státy k tomu, aby poskytovaly odpovídající prostředky k získání právního nápravného prostředku pro spotřebitele, kteří se stali oběťmi těchto praktik, a aby zavedly odpovídající sankce, které zabrání těmto praktikám; |
35. |
znovu vyzývá Komisi, aby zahájila informační kampaň zaměřenou na občany Unie, kteří nakupují nemovitosti v jiných než domovských členských státech; |
36. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi a Radě, vládě a parlamentu Španělského království a španělským autonomním regionálním vládám a shromážděním, španělským národním a regionálním veřejným ochráncům práv a navrhovatelům petice. |
(1) Rozsudek ze dne 23. září 1998; viz také usnesení Parlamentu ze dne 21. června 2007 o výsledcích vyšetřovací mise v regionech Andalusie, Valencie a Madrid, kterou uskutečnil Petiční výbor (Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 340).
(2) Viz usnesení ze dne 21. června 2007 a usnesení ze dne 13. prosince 2005 o tvrzeních týkajících se zneužívání stavebního zákona neboli Ley reguladora de la actividad urbanística (LRAU — Zákon o řízení stavebních činností) a jeho dopadech na evropské občany (petice 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002, 107/2004 a další) (Úř. věst. C 286 E, 23.11.2006, s. 225).
(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).
(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
(5) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).
(6) Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
(7) Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1).
(8) Viz nedávno zveřejněné zprávy španělské banky Bank of Spain a organizací Greenpeace a Transparency International.
(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15); Směrnice Komise 2006/70/ES ze dne 1. srpna 2006, kterou se stanoví prováděcí opatření ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokud se jedná o definici politicky exponovaných osob a technická kritéria pro zjednodušené postupy hloubkové kontroly klienta a pro výjimku na základě finanční činnosti vykonávané příležitostně nebo ve velmi omezené míře (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29).
(10) Směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40).
(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).
(12) Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).
(13) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu (Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22).
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/198 |
Čtvrtek 26. března 2009
Transatlantické vztahy po volbách v USA
P6_TA(2009)0193
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o stavu transatlantických vztahů po volbách v USA (2008/2199(INI))
2010/C 117 E/32
Evropský parlament,
s ohledem na svá předchozí usnesení o transatlantických vztazích, zejména usnesení o zlepšení vztahů mezi EU a USA v rámci Dohody o transatlantickém partnerství (1) a usnesení o transatlantických hospodářských vztazích (2), obě ze dne 1. června 2006, na své usnesení o transatlantických vztazích ze dne 25 dubna 2007 (3) a rovněž na své poslední usnesení o summitu EU-USA ze dne 5. června 2008 (4),
s ohledem na Transatlantickou deklaraci o vztazích mezi EU a USA z roku 1990 a na novou transatlantickou agendu (NTA) z roku 1995,
s ohledem na výsledky summitu EU a USA konaného ve městě Brdo dne 10. června 2008,
s ohledem na závěry neformálního setkání Rady EU pro všeobecné záležitosti, které se konalo dne 8. ledna 2009 ve věci prioritních oblastí transatlantické spolupráce během českého předsednictví (hospodářská a finanční spolupráce, zabezpečení dodávek energie, příprava konference OSN o změně klimatu a posílený dialog o Středním východě, Afghánistánu a Íránu),
s ohledem na společná prohlášení 64. transatlantického dialogu zákonodárců konaného v květnu 2008 v Lublani a 65. transatlantického dialogu zákonodárců konaného v prosinci 2008 v Miami,
s ohledem na závěry zasedání Evropské rady konané ve dnech 11. a 12. prosince 2008,
s ohledem na prohlášení ze summitu Severoatlantické rady, jenž se konal v Bukurešti dne 3. dubna 2008,
s ohledem na svá usnesení o přístupu EU mimo jiné k Blízkému východu, Afghánistánu, Íránu a Iráku, o OSN a rozvojových cílech tisíciletí (RCT) a o zabezpečení dodávek energie,
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod a Hospodářského a měnového výboru (A6-0114/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že inaugurace nového prezidenta USA zahajuje novou etapu v dějinách Spojených států, že byla přijata s velkým očekáváním na celém světě a má potenciál dát transatlantickému partnerství nový podnět, |
B. |
vzhledem k tomu, že Evropská unie je stále významnějším hráčem na světové scéně, a vzhledem k tomu, že jakmile vstoupí v platnost Lisabonská smlouva se svými nástroji zahraniční politiky, bude EU schopna hrát významnější a jednotnější úlohu na mezinárodní scéně, |
C. |
vzhledem k tomu, že podle průzkumů většina Evropanů podporuje názor, že by EU měla zaujmout významnější úlohu na světové scéně; vzhledem k tomu, že většina Evropanů a Američanů se domnívá, že EU a USA by se měly zabývat mezinárodními hrozbami jako partneři, |
D. |
vzhledem k tomu, že mnoho Evropanů očekává od nové vlády USA spolupráci na mezinárodním poli a posílení vztahů mezi EU a USA, založených na vzájemné úctě a porozumění, pokud jde o omezení a priority partnerů, |
E. |
vzhledem k tomu, že transatlantické partnerství musí být i nadále jádrem vnějších vztahů Unie, |
F. |
vzhledem k tomu, že transatlantické partnerství je založeno na základních společných hodnotách, jako jsou demokracie, lidská práva, právní stát a multilateralismus a také společné cíle, například otevřené a integrované hospodářství a udržitelný rozvoj; vzhledem k tomu, že tento základ je i přes některé rozdíly v minulých letech nadále pevný, |
G. |
vzhledem k tomu, že EU a USA hrají klíčovou úlohu ve světové politice a hospodářství a mají společnou odpovědnost za podporu míru, dodržování lidských práv, za stabilitu a za boj s různými celosvětovými hrozbami a problémy, jako jsou hluboká finanční krize, vymýcení chudoby a splnění RCT, změna klimatu, zabezpečení dodávek energie, terorismus a šíření jaderných zbraní, |
H. |
vzhledem k tomu, že ve stále globálnějším, složitějším a měnícím se světě je v zájmu obou partnerů, tedy jak EU, tak i USA, společně utvářet mezinárodní prostředí a jednotně čelit společným hrozbám a výzvám na základě mezinárodního práva a multilaterálních institucí, zejména systému OSN, a vyzývat ostatní partnery ke spolupráci při tomto úsilí, |
I. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné zapojit do odpovědnosti za řád ve světě i rozvíjející se hráče, protože, jak řekl prezidentský kandidát Barack Obama v Berlíně v červenci 2008, „žádný národ, bez ohledu na to, jak je velký či mocný,“ nemůže globální problémy vyřešit sám, |
J. |
vzhledem k významu jejich vztahů a k jejich odpovědnosti za mezinárodní řád a vzhledem ke změnám, které oba partneři a celý svět prodělávají, je nezbytné, aby partnerství mezi EU a USA bylo založeno na pevném a aktuálním základu, jako je nová dohoda o partnerství, |
K. |
vzhledem k tomu, že transatlantické partnerství a NATO jsou nepostradatelné pro kolektivní bezpečnost, |
L. |
vzhledem k tomu, že je třeba, aby Transatlantická hospodářská rada (TEC) i nadále pokračovala v úsilí o dosažení skutečně integrovaného transatlantického trhu; vzhledem k tomu, že k provedení rozhodující reformy mezinárodních hospodářských institucí je za současné krize potřebné společné vedení, |
M. |
vzhledem k tomu, že hrubý domácí produkt (HDP) EU a USA představuje více než polovinu celosvětového HDP; vzhledem k tomu, že mezi oběma partnery existuje největší bilaterální obchodní a investiční partnerství na světě, které podle Komise představuje téměř 14 milionů pracovních míst v EU a USA, jež závisejí na transatlantických obchodních a investičních vazbách, |
Bilaterální institucionální otázky
1. |
blahopřeje Baracku Obamovi k jeho zvolení prezidentem Spojených států amerických; připomíná jeho rozhodný závazek k transatlantickému partnerství, který zmínil ve svém berlínském projevu v červenci roku 2008, v němž řekl, že „Amerika nemá lepšího partnera, než je Evropa“, a dodal, že nyní nastala doba, abychom se spojili a čelili výzvám 21. století; připomíná, že pozval prezidenta Obamu, aby během své první oficiální návštěvy v Evropě vystoupil v Evropském parlamentu; |
2. |
vyzývá Radu, členské státy EU a Komisi k posílení spolupráce a soudržnosti politiky EU vůči nové vládě USA; |
3. |
je přesvědčen, že vztah EU a USA je pro EU nejdůležitějším strategickým partnerstvím; domnívá se, že koordinovaná činnost EU a USA v boji proti globálním problémům při respektování mezinárodního práva a posilování multilateralismu má pro mezinárodní společenství zásadní význam; naléhavě vyzývá české předsednictví Rady a Komisi, aby vytvořily s novou vládou USA společný program krátkodobých a dlouhodobých cílů týkajících se jak bilaterálních otázek, tak i globálních a regionálních problémů a konfliktů; |
4. |
vřele vítá nadcházející schůzku na nejvyšší úrovni, při níž se setká prezident Obama s prezidenty a předsedy vlád 27 členských států EU, která se má uskutečnit dne 5. dubna 2009 v Praze, a doufá, že z tohoto setkání vzejde silný impuls pro posílení transatlantických vztahů a vytvoření společné agendy; |
5. |
zdůrazňuje, že současný impuls by měl být využit také ke zlepšení a k obnově rámce transatlantických vztahů; trvá na tom, že je nutné nahradit stávající NTA z roku 1995 novou dohodou o transatlantickém partnerství, která poskytne stabilnější a aktuálnější základ vztahů; |
6. |
pokládá za vhodné, aby jednání o nové dohodě začala, jakmile vstoupí v platnost Lisabonská smlouva, aby mohla být dokončena do roku 2012; |
7. |
je přesvědčen, že do nové dohody by měla být zařazena TEC, jako orgán odpovědný za posílení hospodářské integrace a za spolupráci v oblasti regulace; vítá, že TEC poskytuje poradenství řada zúčastněných stran, včetně zástupců podniků, a žádá, aby srovnatelnou úlohu získali i zástupci odborů na každé straně Atlantického oceánu; |
8. |
doporučuje, aby se dvakrát do roka konaly summity EU-USA s cílem poskytnout partnerství strategický směr a impulz a aby tyto summity nadále přiměřeně dohlížely na provádění dříve stanovených cílů; |
9. |
zastává názor, že nová dohoda by měla zřídit orgán pro systematické konzultace na vysoké úrovni a koordinaci, pokud jde o zahraniční a bezpečnostní politiku; doporučuje, aby tomuto orgánu předsedal za EU vysoký představitel/místopředseda Komise a za USA ministr zahraničních věcí a aby se scházela alespoň jednou za tři měsíce, aniž by přitom byly dotčeny neformální kontakty; navrhuje, že by se tento mechanismus mohl jmenovat Transatlantická politická rada (TPC); |
10. |
znovu potvrzuje, že nová dohoda by měla zdokonalit současný transatlantický dialog zákonodárců na transatlantické shromáždění, které by sloužilo jako fórum pro parlamentní dialog, určování cílů a společnou kontrolu provádění dohody a ke koordinaci činnosti Evropského parlamentu a Kongresu USA v otázkách společného zájmu; domnívá se, že toto shromáždění by mělo mít plenární schůze dvakrát do roka a že by se mělo skládat ze stejného počtu poslanců Evropského parlamentu a členů obou komor Kongresu USA; je toho názoru, že by shromáždění mělo vytvořit pracovní skupiny, které by připravovaly plenární schůze; připomíná, že v rámci shromáždění by měl být vytvořen vzájemný legislativní systém včasného varování; domnívá se, že za posílení spolupráce mezi legislativními výbory a zpravodaji Evropského parlamentu a Kongresu USA v otázkách právních předpisů, které jsou relevantní z hlediska další integrace transatlantického trhu a zvláště činnosti TEC, by měl být zodpovědný řídící výbor; |
11. |
domnívá se, že TEC a TPC by měly informovat transatlantické shromáždění o své činnosti, včetně práva na slyšení zástupců těchto rad, a že by toto shromáždění mělo mít možnost oběma radám a summitům EU-USA předkládat návrhy; žádá, aby, vedle posílení úlohy zástupců parlamentů v rámci TEC, byli na zahajovací zasedání obou rad a summitů EU-USA pozváni oba spolupředsedové shromáždění; |
12. |
vyzývá Kongres USA ve spolupráci s Evropským parlamentem, aby reagovaly na možnost zřízení kontaktní kanceláře Kongresu USA v Bruselu; |
13. |
vyzývá generálního tajemníka Parlamentu, aby neprodleně přistoupil k provádění rozhodnutí předsednictva ze dne 11. prosince 2006 o vyslání zástupce ve funkci kontaktního úředníka do Washingtonu; |
14. |
trvá na výhodách společného programu výměny zaměstnanců a vyzývá generálního tajemníka Parlamentu, aby s úředníky Sněmovny reprezentantů a Senátu USA prozkoumal možnost přijetí společného memoranda o výměnách zaměstnanců podobného memorandu sjednanému mezi Parlamentem a sekretariátem OSN; |
15. |
zdůrazňuje, že transatlantické partnerství musí mít podporu v hlubokém porozumění a užších vazbách mezi oběma stranami občanské společnosti; trvá na tom, že je nutno zintenzívnit výměnu mezi studenty, akademickými pracovníky a ostatními činiteli občanské společnosti z obou stran, aby bylo zajištěno, že současné i budoucí generace budou toto partnerství i nadále podporovat; zastává názor, že podpora této iniciativy by měla být zajištěna z rozpočtů Evropské unie a příslušných institucí USA na rok 2010, aby byl zabezpečen její efektivní rozvoj; |
16. |
srdečně vítá narůstající přítomnost amerických organizací v Bruselu a zejména jejich závazek k Evropské unii, jejím orgánům a posílenému partnerství EU-USA; zdůrazňuje, že evropské organizace se musí podobně snažit pracovat ve Washingtonu DC, aby propagovaly EU a evropský pohled na transatlantické a globální otázky v politických kruzích v USA; je si vědom toho, že evropské instituce často nejsou schopny zajistit stejné zdroje, jaké jsou k dispozici jejich americkým protějškům; proto navrhuje, aby bylo zpřístupněno a upřednostněno financování pro projekty organizované evropskými organizacemi, jež mají zvyšovat informovanost a porozumění v otázce evropských problémů a názorů ve Spojených státech amerických; |
17. |
vyzývá EU a USA, aby posílily svou spolupráci v oblasti kultury a nadále podporovaly a prosazovaly oboustranné výhody plynoucí z kulturních výměn; |
18. |
zdůrazňuje význam užší spolupráce v programech výzkumu vesmíru, zejména mezi agenturou ESA (Evropskou kosmickou agenturou) a agenturou NASA; |
Globální výzvy
19. |
naléhavě vyzývá oba partnery, aby se zapojili do účinného multilateralismu, do něhož budou patřit i rozvíjející se hráči, v duchu sdílené odpovědnosti za světový řád, dodržování mezinárodního práva a za společné problémy; trvá na tom, aby EU a USA zvýšily své úsilí dokončit reformní agendu OSN včetně reformy Rady bezpečnosti OSN a ostatních mnohostranných fór v rámci globálních struktur; |
20. |
vyzývá oba partnery, aby podporovali dodržování lidských práv ve světě jako klíčový prvek své politiky; zdůrazňuje potřebu intenzivní koordinace v preventivní a krizové diplomacii i v koordinovaných a účinných reakcích na pandemie a humanitární krize; žádá novou vládu USA, aby ratifikovala Římský statut Mezinárodního trestního soudu a přistoupila k němu; opakovaně vyzývá ke zrušení trestu smrti; |
21. |
vyzývá oba partnery, aby rozhodným způsobem přispěli k dosažení RCT, zejména v Africe, jejichž naplnění nesmí být ohroženo hospodářskou krizí, a aby prozkoumali možnosti koordinace činnosti v těchto oblastech; vyzývá oba partnery, aby dostáli svému závazku vynaložit 0,7 % svého HDP na rozvojovou spolupráci; |
22. |
vyzývá oba partnery, aby stáli v čele mnohostranného úsilí zahájeného na konferenci ve Washingtonu dne 15. listopadu 2008 a zaměřeného na vyřešení současné finanční a hospodářské krize a na reformu mezinárodního finančního systému, Světové banky a Mezinárodního měnového fondu, za účasti nově se rozvíjejících mocností, a přitom nepodlehli protekcionismu a podpořili úspěšné uzavření kola jednání WTO z Doha; |
23. |
vítá rozhodný závazek nového prezidenta USA bojovat se změnou klimatu; naléhavě vyzývá EU a USA, aby na konferenci v Kodani, která se bude konat v roce 2009, stály v čele snah o dosažení ambiciózních dohod pro období po roce 2012 a aby přesvědčily všechny země vypouštějící skleníkové plyny k závazku plnit střednědobé a dlouhodobé cíle; |
24. |
vyzývá EU a USA k užší spolupráci v oblasti energetiky; naléhavě požaduje, aby byla za prioritu považována účinná koordinace jejich přístupů k producentským zemím a k posílení diverzifikovanosti dodávek, zdrojů a druhů dopravy; je zastáncem užší vědecké a technické spolupráce v oblasti energetiky a energické účinnosti; |
25. |
upozorňuje na zprávu Národní zpravodajské rady (NIC) nazvanou „Globální trendy 2025: transformovaný svět“ a vzhledem k potřebě dlouhodobého strategického uvažování o politických otázkách v rámci institucí EU naléhavě vyzývá české (od ledna do června 2009) a švédské (od července do prosince 2009) předsednictví ke snaze vytvořit systém analýz podobný systému používanému NIC, aby bylo možno dlouhodobé trendy identifikovat z pohledu EU, v úzké spolupráci s Ústavem EU pro studium bezpečnosti; je přesvědčen, že tento krok umožní dialog o hlavních strategických otázkách, kterým bude transatlantické partnerství v dlouhodobé perspektivě čelit; |
Regionální otázky
26. |
zdůrazňuje, že mírové urovnání konfliktu na Blízkém východě má zásadní význam, a vítá, že se toto urovnání stane jednou z nejnaléhavějších priorit nové vlády USA; žádá vládu USA o úzkou koordinaci s EU a zapojení do Kvartetu; vítá časné jmenování zvláštního vyslance USA na Středním východě v osobě bývalého senátora George Mitchella; zdůrazňuje, že oba partneři by se měli snažit zintenzívnit jednání založená na plánu a na výsledcích konference v Annapolisu, s cílem dosáhnout řešení, jehož výsledkem budou dva státy; naléhavě vyzývá oba partnery, aby společnou prací dosáhli toho, že se nynější křehké příměří v pásmu Gazy stane pevné a trvalé, a aby současně zapojili regionální činitele a přispěli ke splnění cílů Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1860 ze dne 8. ledna 2009 (S/RES/1860(2009)), jako cíl zajistit okamžitou humanitární pomoc pro obyvatelstvo pásma Gazy, zabránit nezákonnému pašování zbraní a střeliva a dosáhnout zrušení blokády pásma Gazy; vyzývá transatlantické partnery k podpoře snah o mezipalestinské usmíření a zdůrazňuje potřebu zlepšit životní podmínky Palestinců ze západního břehu Jordánu a Gazy, včetně obnovy Gazy; |
27. |
naléhavě žádá EU a USA, aby na základě své hospodářské síly a vlivu v podobě „soft power“ v oblasti spolupracovaly při obnově strategií na podporu snah o dodržování lidských práv a posílení demokracie na Středním východě; |
28. |
zdůrazňuje, že v Afghánistánu jsou ve hře hodnoty, bezpečnost a věrohodnost transatlantického společenství; naléhavě vyzývá EU, USA, NATO a OSN, aby přišly s novým strategickým pojetím, které souhrnně integruje prvky mezinárodního zapojení s cílem zvýšit bezpečnost ve všech oblastech, posílit afghánské vládní a místní instituce a napomoci národní obnově a prosperitě v úzké spolupráci se sousedními zeměmi; domnívá se, že konečným cílem musí být postupné předání odpovědnosti za bezpečnost a stabilitu do rukou afghánských orgánů; připomíná rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1833 ze dne 22. září 2008 (S/RES/1833(2008)), která vybízí afghánské politické strany a skupiny, aby se konstruktivně zapojily do politického dialogu a aby se neuchylovaly k násilí; |
29. |
vyzývá EU a USA, aby vytvořily společnou strategii vůči Pákistánu zaměřenou na posílení demokratických institucí, právní stát a jeho schopnost bojovat s terorismem, a přitom aby podporovaly zapojení Pákistánu do odpovědnosti za stabilitu v regionu, včetně bezpečnosti na afghánských hranicích a plné vládní kontroly pákistánských pohraničních provincií a kmenových území; vítá jmenování Richarda Holbrooka jediným zvláštním vyslancem pro pákistánsko-afghánskou oblast; |
30. |
zdůrazňuje, že íránský jaderný program ohrožuje systém nešíření jaderných zbraní a stabilitu v regionu a ve světě; vítá oznámení prezidenta Obamy, že budou zváženy přímé kontakty s íránskou stranou a podporuje cíle, které společně sledují oba partneři, a to držet se strategie kombinující dialog a sankce a vyjednat s Íránem řešení za koordinace s ostatními členy Rady bezpečnosti a Mezinárodní agentury pro atomovou energii; domnívá se, že jakékoli iniciativy, které jeden z partnerů případně zahájí, pokud jde o Írán, musí být mezi partnery úzce koordinovány v duchu důvěry a transparentnosti; vyzývá transatlantické partnery, aby co nejdříve definovali společný přístup k Íránu, aniž by čekali, než bude nutné tento problém naléhavě řešit; |
31. |
vítá ratifikaci dohody mezi USA a Irákem o přítomnosti ozbrojených sil USA v Iráku; zdůrazňuje, že EU je připravena pokračovat v pomoci při obnově Iráku, zejména se zaměřením na právní stát, dodržování lidských práv, konsolidaci státních institucí a podporu hospodářského rozvoje Iráku a jeho znovuzačlenění do světové ekonomiky; vyzývá partnery, aby koordinovali úsilí a pokračovali v práci s iráckou vládou a s OSN s cílem zvýšit stabilitu a národní usmíření a přispět k jednotě a nezávislosti Iráku; |
32. |
naléhavě vyzývá obě strany, aby úzce koordinovaly své politiky vůči Rusku; uvědomuje si význam Ruska jako sousední země, jeho provázanost s EU a jeho úlohu hlavního hráče na regionální i globální úrovni a zdůrazňuje význam budování konstruktivní spolupráce s Ruskem v otázkách výzev, hrozeb a příležitostí oboustranného zájmu, včetně otázek bezpečnosti, odzbrojení a nešíření jaderných zbraní při respektování demokratických zásad, lidských práv a mezinárodního práva; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu vzájemné důvěry mezi transatlantickými partnery a Ruskem a zintenzívnění spolupráce v rámci rady NATO-Rusko; vyzývá oba transatlantické partnery, aby úzce koordinovali přístup k jakékoli reformě evropské bezpečnostní struktury a zároveň dodržovali zásady OBSE a zachovávali soudržnost NATO; domnívá se, ze vývoj této struktury, která také zahrnuje mezinárodní dohody, jako je Smlouva o konvenčních ozbrojených silách v Evropě, se musí řešit v dialogu s Ruskem a dalšími nečlenskými státy EU, které jsou členy OBSE; |
33. |
vítá nedávná prohlášení amerického viceprezidenta Joea Bidena na konferenci o evropské bezpečnosti v Mnichově, ve kterých naznačil, že Spojené státy budou o obraném raketovém systému nadále jednat se svými spojenci v NATO a Rusku, a dodal, že nová vláda zváží náklady a účinnost tohoto systému; bere na vědomí určité signály z Ruska, že pozastaví plány na umístění raket krátkého doletu Iskander v Kaliningradu; |
34. |
vyzývá EU a USA, aby vypracovaly společnou strategii pro šest východoevropských zemí (Moldavsko, Ukrajina, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán a Bělorusko) v rámci evropské politiky sousedství, s cílem dosáhnout podstatných a trvalých výsledků při provádění nového východního partnerství a černomořské synergie; |
35. |
naléhavě vyzývá oba partnery, aby věnovali zvláštní pozornost Latinské Americe a zejména jejím regionálním organizacím a aby koordinovali své úsilí na podporu konsolidace demokracie, dodržování lidských práv, řádné správy věcí veřejných, boje proti chudobě, posílení sociální soudržnosti, tržních ekonomik, právního státu, včetně boje proti organizovanému zločinu a obchodování s drogami, a úsilí na podporu regionální integrace i spolupráce v oblasti změny klimatu; |
36. |
doporučuje také podporu společného přístupu k ostatním významným celosvětovým hráčům, jako je Čína, Indie nebo Japonsko, a rovněž ke krizím a problémům v subsaharské Africe; |
Obrana, kontrola zbrojení a otázky bezpečnosti
37. |
zdůrazňuje význam NATO jako základního kamene transatlantické bezpečnosti; vítá rozhodnutí Evropské rady z prosince 2008 posílit strategické partnerství mezi EU a NATO a vyzývá oba partnery, aby urychlili vytvoření skupiny EU-NATO na vysoké úrovni s cílem zlepšit spolupráci mezi těmito dvěma organizacemi; navrhuje, aby byly vedeny diskuse o hodnotě euroatlantické bezpečnostní strategie, jež by mohla definovat společné bezpečnostní problémy a zájmy; |
38. |
klade důraz na rostoucí význam Evropské bezpečnostní a obranné politiky a na potřebu i nadále zlepšovat civilní i vojenský potenciál Evropy; vítá, že summit NATO konaný v dubnu 2008 v Bukurešti uznal hodnotu posílené obranné kapacity v Evropě pro zlepšení transatlantické bezpečnosti; |
39. |
vyzývá EU a USA, aby na všech mezinárodních fórech, zejména v OSN, zaujaly společnou strategii v otázce odzbrojení, a to pokud jde o zbraně hromadného ničení i o konvenční zbraně; vyzývá novou vládu USA, aby znovu začala jednat s Ruskem v oblasti kontroly zbrojení a odzbrojení a rozšířila současné bilaterální smlouvy mezi těmito dvěma zeměmi; zdůrazňuje potřebu užší spolupráce s cílem zajistit pokrok v přípravě na konferenci o přezkumu Smlouvy o nešíření jaderných zbraní v roce 2010, vítá angažovanost nového prezidenta USA ohledně ratifikace Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek; |
40. |
zdůrazňuje význam posílení transatlantické spolupráce v boji proti terorismu založeném na plném dodržování mezinárodního práva a lidských práv a podpory úlohy OSN v boji s touto hrozbou; upozorňuje na potřebu úzce spolupracovat v případě ohrožení života rukojmích; |
41. |
Vítá rozhodnutí amerického prezidenta Baracka Obamy zavřít vazební věznici v zátoce Guantánamo i další vládní nařízení týkající se zákonných vyšetřování a vazebních věznic CIA a vyzývá vládu USA, aby uzavřela veškeré vazební věznice mimo Spojené státy, které nejsou v souladu s mezinárodním právem, a aby výslovně ukončila politiku mimořádného vydávání; vyzývá členské státy, aby v případě, když o to vláda Spojených států požádá, na základě individuálního posouzení spolupracovaly při hledání řešení otázek přijímání některých vězňů z Guantánama v EU, při respektovaní povinnosti loajálně spolupracovat a vzájemně konzultovat možné důsledky na veřejnou bezpečnost v rámci EU; |
42. |
zdůrazňuje význam rychlého vstupu v platnost dohod o právní pomoci a vydávání mezi EU a USA a naléhavě vyzývá členské státy, které je dosud neratifikovaly, aby tak co nejrychleji učinily; zdůrazňuje, že pro účinné provádění těchto dohod je nutný vysoký stupeň vzájemné důvěry založené na plném dodržování závazků v oblasti lidských práv všemi stranami, práva na obhajobu a práva na spravedlivý proces a pravidel vnitrostátního a mezinárodního práva a bránění selektivnímu a diskriminačnímu uplatňování právních předpisů; |
43. |
zdůrazňuje, že sdílení údajů a informací může být cenným nástrojem v mezinárodním boji s terorismem a transatlantickou trestnou činností; upozorňuje však na to, že musí probíhat v řádném právním rámci, který zajistí odpovídající ochranu občanských svobod včetně práva na soukromí, a že takové sdílení údajů by mělo vycházet ze závazné mezinárodní dohody dojednané na summitu EU a USA v roce 2008; |
44. |
vítá nedávné rozšíření programu bezvízového styku o dalších sedm členských států EU; naléhavě však žádá USA, aby zrušily vízovou povinnost pro zbývajících pět členských států a aby se všemi občany EU zacházely stejně na základě plné reciprocity; žádá Komisi, aby se při jednání s novou vládou USA touto otázkou zabývala jako prioritní záležitostí; |
45. |
zastává názor, že k tomu, aby byl postupně vybudován transatlantický prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, je rovněž nezbytná úzká spolupráce mezi EU a USA v oblasti soudnictví a vnitřních věcí; |
Hospodářské a obchodní otázky
46. |
naléhavě vyzývá partnery, aby plně využili potenciál TEC s cílem překonat stávající překážky hospodářské integrace a do roku 2015 dosáhnout sjednoceného transatlantického trhu; na základě studie, kterou schválil a financoval Evropský parlament v rámci svého rozpočtu na rok 2007, žádá Komisi, aby vypracovala podrobný plán stávajících překážek, které je třeba odstranit pro splnění uvedeného cílového data; |
47. |
zdůrazňuje, že je důležité využít TEC jako rámec pro makroekonomickou spolupráci mezi oběma partnery; a vyzývá příslušné měnové instituce k posílení jejich koordinace; |
48. |
vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v průběhu posledních měsíců při podpoře transatlantické hospodářské integrace; domnívá se, že zejména v oblastech jako jsou investice, účetní normy, otázky právní úpravy, bezpečnost dovážených výrobků a prosazování práv duševního vlastnictví, umožnila lepší spolupráce již dosáhnout značného pokroku a že je třeba v tomto úsilí pokračovat; |
49. |
zároveň se domnívá, že je třeba, aby byla transatlantická hospodářská spolupráce odpovědnější, transparentnější a předvídatelnější; je toho názoru, že termíny schůzí, programy jednání, plány a zprávy o pokroku je nutno co nejdříve dohodnout mezi základními zúčastněnými stranami a poté by měly být zveřejněny na internetových stránkách; |
50. |
zastává názor, že existuje potenciál pro to, aby Spojené státy a Evropská unie vzhledem k mnoha obchodním zájmům, jako je nediskriminující přístup k surovinám na celosvětovém trhu, uplatňování práv duševního vlastnictví a celosvětová harmonizace patentového práva, přijaly jednotné postoje a vypracovaly společné iniciativy na mezinárodních fórech; vybízí k tomu, aby byl tento potenciál v zájmu obou stran lépe využíván; |
51. |
je znepokojen novým návrhem zákona Spojených států o balíku ekonomických stimulů, konstatuje však, že zákon byl pozměněn v souladu s pravidly WTO, a trvá na tom, že je nezbytně nutné najít společnou odpověď na současnou krizi, a nikoli přijímat opatření vedoucí ke vzájemnému odcizení EU a USA; |
52. |
podporuje postupnou integraci obou trhů prostřednictvím vzájemného uznávání doplněného o určitý stupeň sblížení stávajících regulačních rámců a v případě, že je to možné, stanovením občasných výjimek; připomíná, že základními předpoklady úspěšné integrace jsou volný přístup na trh, předpisy, které jsou v souladu s mezinárodními normami, jednotné uplatňování těchto předpisů a trvalý dialog s účastníky trhu; vyzývá orgány EU a USA, aby nekladly překážky vnitřním investicím a nepřijímaly právní předpisy s exteritoriálním účinkem, aniž by je předem konzultovaly a dohodly se na nich; |
53. |
prosazuje odstranění překážek investicím a poskytování transatlantických finančních služeb a podporuje lepší integraci trhů EU a USA, aby mohly lépe konkurovat rozvíjejícím se trhům, a to pod podmínkou vytvoření vyhovujícího rámce pravidel obezřetného dohledu s cílem zabránit tomu, aby měla krize na jedné straně Atlantiku dopad na stranu druhou; |
54. |
zdůrazňuje, že integrace trhů finančních služeb bez souběžné revize regulačního rámce a standardů pro dohled by snížila možnosti účinného dohledu ze strany orgánů, a proto podporuje přijetí takových právních předpisů, které zajistí hospodářskou soutěž, lepší transparentnost a účinný dohled nad produkty, finančními institucemi a trhy a vytvoří společné modely řízení rizik, a to v souladu s dohodami uzavřenými v listopadu roku 2008 na summitu G20; |
55. |
uznává, že orgány dohledu USA učinily pokrok v provádění dohod Basilej II, pokud jde o velké banky, ale kritizuje rozdíly, které je třeba vyrovnat, neboť kladou dodatečnou zátěž na americké pobočky evropských bank, a tím snižují jejich konkurenceschopnost, a konstatuje, že je nezbytné co nejdříve vyřešit ještě několik otázek (finanční holdingy a malé banky); vybízí tedy Kongres USA k tomu, aby zvážil soudržnější strukturu dohledu nad odvětvími bankovnictví a pojišťovnictví a usnadnil tak koordinaci mezi EU a USA; |
56. |
žádá užší spolupráci mezi orgány dohledu s cílem dohlížet na činnost přeshraničních finančních institucí a znemožnit řízení finančních institucí, jež mají sídlo v jurisdikcích, které neuplatňují spolupráci a transparentnost, a žádá, aby byly zrušeny daňové ráje; |
57. |
naléhavě žádá orgány EU a USA, aby regulovaly činnosti agentur pro posuzování úvěruschopnosti podle společných metod a zásad, což by umožnilo obnovit důvěru v ratingy a poskytnout jim pevný základ; zdůrazňuje ovšem, že EU musí vytvořit svůj vlastní regulační rámec, neboť by bylo nepřijatelné, aby na americké agentury působící na evropském trhu byly exteritoriálně uplatňovány standardy Komise USA pro burzu a cenné papíry; |
58. |
souhlasí s Komisí v tom, že úvěrové instituce by měly mít povinnost ponechat si část poskytnutého úvěru k tomu, aby byly nuceny přijmout svůj podíl na přeneseném riziku; žádá, aby tato otázka byla vznesena v transatlantickém dialogu s cílem zachovat stejné podmínky na mezinárodní úrovni a omezit systémové riziko na světových finančních trzích; domnívá se, že by měl být přijat kodex chování pro státní investiční fondy; |
59. |
vyzývá nový Kongres, aby upravil právní předpisy USA, které stanovují kontrolu všech kontejnerů směřujících do Spojených států, a naléhavě jej žádá, aby úzce spolupracoval s EU, aby tak bylo zajištěno zavedení mnohovrstevného přístupu vycházejícího ze skutečného rizika; konstatuje, že bezpečnost obchodu má zásadní význam pro světové hospodářství, které je stále integrovanější, ale považuje toto opatření za novou možnou překážku pro obchod, která zatěžuje výraznými náklady hospodářské subjekty, a žádným způsobem nezvyšuje bezpečnost dodavatelského řetězce; |
60. |
domnívá se, že by mohlo být užitečné, aby TEC pořádala v Bruselu a Washingtonu semináře o otázce 100 % kontroly s cílem dosáhnout lepšího porozumění mezi zákonodárci EU a USA a podpořit rychlé a vzájemně přijatelné řešení této otázky; |
61. |
doporučuje, aby TEC na svém příštím zasedání projednala, zda by bylo užitečné do jejího rámce zahrnout více technických témat a zda je pro dosažení funkčního systému stanovení stropu a obchodování s emisemi „cap-and-trade“ nutná větší spolupráce mezi EU a USA; doporučuje, aby stávající společná mezinárodní měřítka pro energeticky náročná průmyslová odvětví byla dále rozvinuta nebo integrována do procesu TEC; |
*
* *
62. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a prezidentovi a Kongresu Spojených států amerických. |
(1) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 226.
(2) Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 235.
(3) Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 670.
(4) Přijaté texty, P6_TA(2008)0256.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/206 |
Čtvrtek 26. března 2009
Posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu
P6_TA(2009)0194
Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu 2008/2160(INI)
2010/C 117 E/33
Evropský parlament,
s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložil Stavros Lambrinidis za skupinu PSE a který se týká posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (B6-0302/2008),
s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod (ECHR) a Listinu základních práv Evropské unie, a především na jejich ustanovení týkající se ochrany osobních údajů, svobody projevu, práva na respektování soukromého a rodinného života a práva na svobodu a bezpečnost,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (1), na rámcové rozhodnutí Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (2), na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (3), na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí elektronických komunikací, směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací a nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele, jenž předložila Komise dne 13. listopadu 2007 (KOM(2007)0698), na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/24/ES ze dne 15. března 2006 o uchovávání údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí (4) a rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 10. února 2009 ve věci C-301/06 Irsko v. Parlament a Rada,
s ohledem na rámcové rozhodnutí Rady 2005/222/SVV ze dne 24. února 2005 o útocích proti informačním systémům (5), na rámcové rozhodnutí Rady 2001/413/SVV ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních plateb (6), na rámcové rozhodnutí Rady 2008/919/SVV ze dne 28. listopadu 2008, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu (7), na sdělení Komise ze dne 22. května 2007 nazvané „K obecné politice v boji proti počítačové kriminalitě“ (KOM(2007)0267) a na nedávné iniciativy pro odhalování závažných trestných činů a terorismu (jako je např. projekt Check the Web),
s ohledem na práci odvedenou v rámci Rady Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Organizace spojených národů (OSN) jak v oblasti boje proti kriminalitě a počítačové kriminalitě, tak v oblasti ochrany základních práv a svobod, včetně ochrany těchto práv a svobod na internetu (8),
s ohledem na poslední rozsudky evropských soudů a vnitrostátních ústavních soudů v této oblasti, především německého Spolkového ústavního soudu, který uznal jednoznačné právo na ochranu důvěrnosti a integrity systémů informačních technologií (9),
s ohledem na čl. 114 odst. 3 a článek 94 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a stanovisko Výboru pro kulturu a vzdělávání (A6-0103/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že vývoj internetu dokazuje, že se internet stává nepostradatelným nástrojem pro podporu demokratických iniciativ, novou platformou pro politickou diskusi (např. internetové kampaně a elektronické hlasování), klíčovým nástrojem na světové úrovni pro uplatňování svobody projevu (např. blogování) a pro rozvoj obchodních aktivit a mechanismem pro podporu digitální gramotnosti a šíření znalostí (e-learning); vzhledem k tomu, že internet také přinesl lidem všech věkových skupin rostoucí množství příležitostí k tomu, aby například komunikovali s lidmi z jiných částí světa, a rozšířil tak prostor k poznávání ostatních kultur, a tím i k hlubšímu porozumění jiným lidem a kulturám; vzhledem k tomu, že internet rovněž rozšířil rozmanitost nových zdrojů, neboť v současnosti mají lidé přístup k nepřebernému množství zpráv z různých částí světa, |
B. |
vzhledem k tomu, že by vlády a organizace a instituce veřejného zájmu měly zajistit vhodný regulační rámec a odpovídající technické prostředky, které by občanům umožnily, aby se aktivně a účinně zapojovali do úředních postupů prostřednictvím aplikací elektronické správy, |
C. |
vzhledem k tomu, že internet naplňuje význam definice svobody projevu vyjádřené v článku 11 Listiny základních práv Evropské unie, zvláště pokud jde o její neomezenost a nezávislost na hranicích, |
D. |
vzhledem k tomu, že by transparentnost, respektování soukromí a prostředí důvěry mezi subjekty na internetu měly být považovány za nezbytné prvky pro vybudování udržitelné bezpečné vize pro internet, |
E. |
vzhledem k tomu, že na internetu může být prostor pro svobodu projevu a soukromí rozšířen a současně i více vystaven zásahům a omezením ze strany soukromých i veřejných subjektů, |
F. |
vzhledem k tomu, že díky svobodě, kterou poskytuje, je internet také zneužíván jako platforma pro násilná sdělení, jako jsou např. sdělení podněcující k teroristickým útokům, a také pro vytváření internetových stránek, které mohou výslovně nabádat k páchání trestných činů z nenávisti; a vzhledem k tomu, že hrozby počítačové kriminality všeobecně celosvětově vzrostly a ohrožují jednotlivce (včetně dětí) a sítě, |
G. |
vzhledem k tomu, že těmto hrozbám musíme čelit efektivně a rozhodně, aniž bychom přitom měnili základní svobodnou a otevřenou povahu internetu, |
H. |
vzhledem k tomu, že v demokratické společnosti to jsou občané, kdo má právo pozorovat a hodnotit každodenní činnost a názory svých vlád a soukromých společností, které jim poskytují služby; vzhledem k tomu, že technologicky vyspělé metody sledování, mnohdy ve spojení s nedostatečnými právními zárukami ohledně hranic jejich použití, tento princip stále více ohrožují, |
I. |
vzhledem k tomu, že lidé mohou na internetu svobodně vyjadřovat své názory (například na stránkách s obsahem vytvářeným uživateli, prostřednictvím blogů a v rámci sociálních sítí), a vzhledem k tomu, že internetové vyhledavače a poskytovatelé internetových služeb jim výrazně usnadnili získávání informací například o ostatních uživatelích; vzhledem k tomu, že však existují situace, kdy si lidé přejí odstranit údaj uchovávaný v těchto databázích; vzhledem k tomu, že společnosti tudíž musí být schopny zajistit, aby lidé mohli osobní údaje z databází vymazávat, |
J. |
vzhledem k tomu, že technologické pokroky stále více umožňují tajné a jednotlivcem prakticky neodhalitelné sledování činností občanů na internetu; vzhledem k tomu, že pouhá existence technologií pro sledování by neměla automaticky ospravedlňovat jejich využití, nýbrž že hranice a přesné okolnosti, za kterých mohou veřejné orgány a společnosti takové technologie použít, by měl určovat prvořadý zájem o ochranu základních práv občanů; vzhledem k tomu, že potírání internetové kriminality a hrozeb, které pro otevřenou demokratickou společnost představují určité osoby a organizace, jež využívají internet k poškozování občanských práv, nesmí vést k tomu, že si členské státy přivlastní právo zachycovat a sledovat veškerá data přenášená po internetu na jejich území, ať již se jedná o data vlastních občanů či o přenos dat ze zahraničí; vzhledem k tomu, že potírání kriminality musí být přiměřené povaze trestného činu, |
K. |
vzhledem k tomu, že krádež a zneužití identity jsou stále větším problémem, který si orgány, jednotliví občané a společnosti teprve začínají uvědomovat a který představuje značná bezpečnostní rizika vyplývající z intenzivnějšího používání internetu k rozmanitým účelům, mimo jiné v obchodě a při výměně důvěrných informací, |
L. |
vzhledem k tomu, že v případě práv, jako je svoboda projevu nebo respektování soukromého života, je třeba mít na paměti, že veřejné orgány mohou v demokratické společnosti omezovat uplatňování těchto práv, pokud jsou tato omezení v souladu se zákonem, nezbytná, přiměřená a odpovídající, |
M. |
vzhledem k tomu, že na internetu existuje výrazná dělba moci a informací mezi podnikatelskými a vládními subjekty na jedné straně a jednotlivými uživateli na straně druhé; vzhledem k tomu, že je proto zapotřebí zahájit diskusi o nezbytných omezeních v otázce „souhlasu“ z hlediska toho, jaké informace mohou společnosti a vlády požadovat po uživatelích a v jakém rozsahu by měli být jednotlivci žádáni o to, aby se vzdali svého soukromí a dalších základních práv výměnou za to, že získají určité internetové služby či jiné výsady, |
N. |
vzhledem ke své globální, otevřené a participativní povaze je internet obecně svobodný, což však nevylučuje nutnost věnovat se (na vnitrostátní a mezinárodní úrovni, ve veřejné i soukromé sféře) otázce, jak jsou respektovány a chráněny základní svobody uživatelů internetu a jejich bezpečnost, |
O. |
vzhledem k tomu, že k množství základních práv, kterých se dotýká svět internetu, patří mimo jiné respektování soukromého života (včetně práva trvale odstranit svou digitální stopu), ochrana osobních údajů, svoboda projevu, slova a sdružování, svoboda tisku, politického projevu a účasti, nediskriminace a vzdělávání; vzhledem k tomu, že na obsah takových práv, včetně oblasti jejich použití a působnosti, úrovně ochrany, již taková práva poskytují, a zákazu zneužívání těchto práv, by se měla vztahovat pravidla na ochranu lidských a základních práv zaručená ústavami členských států, mezinárodními úmluvami v oblasti lidských práv, včetně Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod, obecnými zásadami práva Společenství a Listinou základních práv Evropské unie, nebo další pravidla vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů a právních předpisů Společenství v příslušné oblasti působnosti, |
P. |
vzhledem k tomu, že všichni aktéři, kteří na internetu působí a vyvíjejí činnost, by měli přijmout příslušnou odpovědnost a zapojit se do fór, v jejichž rámci jsou projednávány naléhavé a důležité otázky týkající se činnosti na internetu s cílem nalézt a prosazovat společná řešení, |
Q. |
vzhledem k tomu, že ve 21. století budeme čelit novému druhu negramotnosti, a sice elektronické negramotnosti; vzhledem k tomu, že zajištění toho, aby měli všichni občané přístup k internetu, bude mít stejnou váhu jako zajištění přístupu všech občanů ke vzdělání, a vzhledem k tomu, že tento přístup by neměl být vládami či soukromými společnostmi upírán jako forma postihu; vzhledem k tomu, že by neměl být přístup k internetu zneužíván k provozování nezákonné činnosti; vzhledem k tomu, že je důležité zabývat se novými otázkami, jako je neutralita sítě, interoperabilita, globální dosažitelnost všech internetových uzlů a používání otevřených formátů a standardů, |
R. |
vzhledem k tomu, že mezinárodní, multikulturní, a zejména mnohojazyčná povaha internetu není dosud plně podporována technickou infrastrukturou a protokoly webových stránek, |
S. |
vzhledem k tomu, že v rámci probíhajícího projektu „internetové listiny práv“ je důležité zohlednit všechny relevantní výzkumy a aktivity v této oblasti, včetně studií EU k tomuto tématu, jež byly zpracovány v poslední době (10), |
T. |
vzhledem k tomu, že pro další dynamický rozvoj internetu je důležitá hospodářská činnost, přičemž účinnost této hospodářské činnosti by měla být v nezbytném, přiměřeném a odpovídajícím rozsahu zajištěna spravedlivou hospodářskou soutěží a ochranou práv duševního vlastnictví, |
U. |
vzhledem k tomu, že by měla být zajištěna náležitá rovnováha mezi opakovaným užitím veřejných informací, které otevírá zcela nové možnosti pro tvořivé a kulturní experimentování a výměnu, a ochranou práv duševního vlastnictví, |
V. |
vzhledem k tomu, že společnosti v odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT) na celém světě čelí rostoucímu tlaku ze strany vlád, aby dodržovaly vnitrostátní právní předpisy a politiky způsoby, které mohou být v rozporu s mezinárodně uznávaným lidským právem na svobodu projevu a soukromí; vzhledem k tomu, že byly učiněny pozitivní kroky, mimo jiné ze strany skupiny složené z různých zainteresovaných společností, organizací občanské společnosti (včetně skupin zabývajících se lidskými právy a svobodou tisku), investorů a akademických pracovníků, kteří zaujali přístup založený na spolupráci s cílem chránit a podporovat svobodu projevu a soukromí v odvětví IKT a dali vzniknout iniciativě celosvětové sítě (GNI) (11), |
W. |
vzhledem k tomu, že jeden z nejzávažnějších problémů pro EU a její občany představují přísná pravidla týkající se ochrany údajů, přičemž bod odůvodnění 2 směrnice 95/46/ES o ochraně údajů doslova uvádí, že technologie (tj. systémy zpracování údajů) „slouží lidem“ a musí ctít „základní svobody a práva […], zejména právo na soukromí, a přispívat k hospodářskému a sociálnímu pokroku, k rozvoji obchodu, jakož i dobrých životních podmínek jednotlivců“, |
1. |
doporučuje Radě, aby:
|
*
* *
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi. |
(1) Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.
(2) Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 60.
(3) Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.
(4) Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 54.
(5) Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 67.
(6) Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 1.
(7) Úř. věst. L 330, 9.12.2008, s. 21.
(8) Např.: Úmluva Rady Evropy o počítačové kriminalitě ze dne 23. listopadu 2001; Úmluva Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních údajů ze dne 28. ledna 1981.
(9) BVerfG, 1 BvR 370/07, 27.2.2008.
(10) Viz také Nedávno zpracovaná studie „Posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu – politika EU pro potírání počítačové trestné činnosti“ obsahuje návrh mimo jiné na přijetí nezávazné internetové listiny práv.
(11) http://www.globalnetworkinitiative.org/index.php.
(12) V dokumentu Rady Evropy nazvaném „Internet – zásadní zdroj pro všechny“ ze dne 17. září 2008 je zdůrazněno mimo jiné, že „zajištění a podpora spravedlnosti a účasti v oblasti internetu je základním krokem při rozvíjení spravedlnosti a účasti ve společnosti jako takové“.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/214 |
Čtvrtek 26. března 2009
Strategie EU pro zlepšení postupů demontáže lodí
P6_TA(2009)0195
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o strategii EU pro zlepšení postupů demontáže lodí
2010/C 117 E/34
Evropský parlament,
s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 22. května 2007 o zlepšení postupů demontáže lodí (KOM(2007)0269),
s ohledem na své usnesení ze dne 21. května 2008 o zelené knize o zlepšení postupů demontáže lodí (1),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. listopadu 2008 o strategii EU pro zlepšení postupů demontáže lodí (KOM(2008)0767),
s ohledem na články 2 a 6 Smlouvy o ES, podle nichž musí být požadavky týkající se ochrany životního prostředí integrovány do různých oblastí politiky Společenství s cílem podporovat z ekologického hlediska trvale udržitelný rozvoj hospodářských činností,
s ohledem na článek 175 Smlouvy o ES,
s ohledem na Basilejskou úmluvu o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování (dále jen „Basilejská úmluva“), která byla dne 22. března 1989 schválena Organizací spojených národů s cílem vytvořit právní rámec pro regulaci mezinárodní přepravy nebezpečných odpadů,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů (2) (dále jen „nařízení o přepravě odpadů“),
s ohledem na diplomatickou konferenci věnovanou úmluvě o bezpečné a k životnímu prostředí šetrné recyklaci lodí (dále jen „úmluva o recyklaci lodí“), kterou bude konat Mezinárodní námořní organizace (IMO) v květnu 2009,
s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,
A. |
vzhledem k tomu, že panují vážné obavy, že pokud nebudou na úrovni EU bezodkladně přijata regulační opatření, podmínky, za nichž probíhá demontáž lodí v jižní Asii, které jednak ničí životní prostředí a jednak jsou nedůstojné člověka, se budou dále zhoršovat, |
B. |
vzhledem k tomu, že Basilejská úmluva (po schválení Evropskou radou) uznává, že se loď může stát odpadem; vzhledem k tomu, že současně však může být podle jiných mezinárodních pravidel definována jako loď, a většina majitelů lodí tudíž úřady v současnosti neinformuje o záměru zbavit se svých lodí; vzhledem k tomu, že majitelé lodí by proto měli přispívat k větší informovanosti, pokud jde o jejich záměr zbavit se svých lodí i o nebezpečné látky, které se v nich případně nacházejí, |
C. |
vzhledem k tomu, že nařízení o přepravě odpadů je i nadále systematicky ignorováno, a vzhledem k tomu, že se uznává, že odpovědnost a úloha států výhodných vlajek je hlavní překážkou v boji proti nezákonnému vývozu toxických odpadů, |
D. |
vzhledem k tomu, že počet lodí vyloučených z používání v důsledku celosvětového vyřazování tankerů s jednoduchým trupem a nahromadění starých plavidel, která se v současné době stahují z trhu částečně v důsledku hospodářské recese, povedou v jižní Asii k nekontrolované expanzi zařízení, která nesplňují normy, a tato praxe se rozšíří i v zemích afrického regionu, pokud EU nepřijme okamžitá a konkrétní opatření, |
E. |
vzhledem k tomu, že demontáž lodí s využitím metody, která je označována jako „demontáž na plážích“, při níž lodě najedou na mělčinu u pobřeží, byla po celém světě odsouzena jako metoda, která nedokáže zaručit bezpečnost pracovníků ani odpovídající ochranu mořského prostředí před znečištěním z lodí, |
1. |
poukazuje na to, že výše uvedené usnesení Parlamentu a jeho názory vyjádřené v tomto usnesení stále platí, a zdůrazňuje, že tyto názory by měla v co nejvyšší míře odrážet úmluva o recyklaci lodí, která má být přijata v květnu 2009; |
2. |
poukazuje na nutnost, aby se recyklace lodí stala nedílnou součástí jejich životního cyklu a aby byly požadavky na recyklaci zohledněny ve fázi plánování stavby a vybavení lodí; |
3. |
poukazuje na to, že lodě, které jsou na konci své životnosti, by měly být kvůli nebezpečným látkám, jež obsahují, považovány za nebezpečný odpad, a měla by se na ně proto vztahovat Basilejská úmluva; |
4. |
vítá strategii EU pro zlepšení postupů demontáže lodí ; zdůrazňuje však, že Komise musí od studií proveditelnosti rychle postoupit dále a zaměřit se zcela na přijetí opatření, která zajistí účinné provádění nařízení o přepravě odpadů; v této souvislosti požaduje pečlivější kontroly a sledování ze strany vnitrostátních přístavních úřadů a vyzývá Komisi, aby v této oblasti vytyčila hlavní směry činnosti; |
5. |
zdůrazňuje, že není času nazbyt, a vyzývá k bezodkladnému přijetí konkrétních regulačních opatření na úrovni EU, která budou účinnější než bohužel nedostatečné prostředky IMO; |
6. |
vyzývá k tomu, aby bylo výslovně zakázáno provádět demontáž lodí na konci životnosti na plážích, a domnívá se, že jakákoli technická pomoc jihoasijským zemím v rámci EU by se měla dále zaměřit na postupné ukončení této výrazně neudržitelné a značně závadné metody demontáže; |
7. |
naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vyjednaly takové podmínky vstupu v platnost, které zajistí, aby úmluva o recyklaci lodí mohla být reálně uplatňována ve velmi krátkém časovém horizontu; |
8. |
vyzývá členské státy, aby poté, co bude dosaženo dohody na úrovni IMO, úmluvu o recyklaci lodí podepsaly a ratifikovaly co nejdříve; |
9. |
vyzývá Komisi, členské státy a majitele lodí, aby bez prodlení začali uplatňovat hlavní prvky úmluvy o recyklaci lodí s cílem zajistit, aby lodě, které budou v příštích měsících a rocích poslány na demontáž, byly skutečně zpracovány bezpečným způsobem šetrným k životnímu prostředí; |
10. |
zdůrazňuje, že úmluvu o recyklaci lodí poté, co bude v květnu roku 2009 přijata v Hongkongu, bude nutné vyhodnotit ve vztahu k úrovni kontroly, kterou stanoví Basilejská úmluva, která byla začleněna do nařízení o přepravě odpadů; |
11. |
podporuje návrhy Komise na opatření, kterými by byla zavedena nezávislá certifikace a audity zařízení na demontáž lodí; domnívá se, že taková opatření je nutné přijmout bezodkladně, a zdůrazňuje, že veškeré financování průmyslu lodní dopravy Společenstvím by mělo být podmíněno tím, že příjemce použije tato schválená zařízení; vítá v této souvislosti normy vypracované Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost (EMSA) jako krok správným směrem, avšak očekává, že v blízké budoucnosti dojde k dalšímu pokroku; |
12. |
vyzývá Komisi, aby navrhla konkrétní opatření na podporu předávání znalostí a technologií, jako např. systém označení pro bezpečná a ekologická recyklační zařízení, a pomohla tak demontážním pracovištím v jižní Asii dodržovat mezinárodní bezpečnostní a environmentální normy, a zejména normy, které budou stanovené úmluvou IMO o recyklaci lodí; domnívá se, že tento cíl by měl být zohledněn i v širším rámci politiky EU v oblasti rozvojové pomoci zemím, ve kterých k demontáži lodí dochází; |
13. |
rozhodně podporuje dialog mezi EU a vládami jihoasijských zemí, které se podílejí na demontáži lodí, v otázce pracovních podmínek na pracovištích provádějících demontáž lodí, včetně otázky dětské práce; |
14. |
vyzývá k vytvoření mechanismu financování, jenž by byl založen na povinných příspěvcích od odvětví lodní dopravy a byl v souladu se zásadou odpovědnosti výrobce; |
15. |
vyzývá Komisi, aby jednoznačně určila odpovědným stát, jenž má soudní pravomoc nad vlastníky odpadu; |
16. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládám Turecka, Bangladéše, Číny, Pákistánu a Indie a Mezinárodní námořní organizaci. |
(1) Přijaté texty, P6_TA(2008)0222.
(2) Úř. věst. L 190, 12.7.2006, s. 1.
III Přípravné akty
Evropský parlament
Úterý 24. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/217 |
Úterý 24. března 2009
Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb *
P6_TA(2009)0146
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Nepálu o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2008)0041 – C6-0041/2009 – 2008/0017(CNS))
2010/C 117 E/35
(Postup konzultace)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (KOM(2008)0041),
s ohledem na čl. 80 odst. 2 a čl. 300 odst. 2 první pododstavec první větu Smlouvy o ES,
s ohledem na čl. 300 odst. 3 první pododstavec Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0041/2009),
s ohledem na článek 51, čl. 83 odst. 7 a čl. 43 odst. 1 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0071/2009),
1. |
schvaluje uzavření dohody; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě Nepálu. |
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/218 |
Úterý 24. března 2009
Kolové zemědělské a lesnické traktory (kodifikované znění) ***I
P6_TA(2009)0147
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o určitých konstrukčních částech a vlastnostech kolových zemědělských a lesnických traktorů (kodifikované znění) (KOM(2008)0690 – C6-0414/2008 – 2008/0213(COD))
2010/C 117 E/36
(Postup spolurozhodování – kodifikace)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0690),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0414/2008),
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 20. prosince 1994 – zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů (1),
s ohledem na články 80 a 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A6-0130/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že poradní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise dospěla k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
1. |
schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/219 |
Úterý 24. března 2009
Systém Společenství pro osvobození od cla (kodifikované znění) *
P6_TA(2009)0148
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu nařízení Rady o systému Společenství pro osvobození od cla (kodifikované znění) (KOM(2008)0842 – C6-0019/2009 – 2008/0235(CNS))
2010/C 117 E/37
(Postup konzultace – kodifikace)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0842),
s ohledem na články 26, 37 a 308 Smlouvy o ES, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0019/2009),
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 20. prosince 1994 – Zrychlená pracovní metoda pro úřední kodifikaci právních předpisů (1),
s ohledem na články 80 a 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A6-0129/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že poradní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise došla k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
1. |
schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/220 |
Úterý 24. března 2009
Shromažďování statistických údajů Evropskou centrální bankou *
P6_TA(2009)0149
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o doporučení pro přijetí nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2533/98 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (13411/2008 – C6-0351/2008 – 2008/0807(CNS))
2010/C 117 E/38
(Postup konzultace)
Evropský parlament,
s ohledem na doporučení Evropské centrální banky pro nařízení Rady (13411/2008) (1),
s ohledem na čl. 107 odst. 6 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala Parlament (C6-0351/2008),
s ohledem článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A6-0119/2009),
1. |
schvaluje pozměněné doporučení Evropské centrální banky; |
2. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
3. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit doporučení Evropské centrální banky; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Evropské centrální bance. |
ZNĚNÍ NAVRŽENÉ EVROPSKOU CENTRÁLNÍ BANKOU |
POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
||||
Pozměňovací návrh 1 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 7 a (nový) |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 2 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 7 b (nový) |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 3 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 8 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 4 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Čl. 1 – bod 2 a (nový) Nařízení (ES) č. 2533/98 Článek 2 a (nový) |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 5 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Čl. 1 – bod 4 – písm. g Nařízení (ES) č. 2533/98 Čl. 8 – odst. 11 až 13 |
|||||
|
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 6 |
|||||
Doporučení pro přijetí nařízení – pozměňující akt Čl. 1 – bod 4 a (nový) Nařízení (ES) č. 2533/98 Článek 8 a (nový) |
|||||
|
|
(1) Úř. věst. C 251, 3.10.2008, s. 1.
(2) Pro Úř. věst.: vložte prosím číslo, datum a odkaz v Úředním. věstníku na nařízení “
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/223 |
Úterý 24. března 2009
Kosmetické přípravky (přepracované znění) ***I
P6_TA(2009)0158
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o kosmetických přípravcích (přepracované znění) (KOM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD))
2010/C 117 E/39
(Postup spolurozhodování: přepracované znění)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0049),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0053/2008),
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1),
s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 21. listopadu 2008 určený Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin v souladu s čl. 80a odst. 3 jednacího řádu,
s ohledem na články 80a a 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A6-0484/2008),
A. |
vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
1. |
schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a obsahující níže uvedené úpravy; |
2. |
bere na vědomí prohlášení Komise připojené k tomuto usnesení; |
3. |
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.
Úterý 24. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0035
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 24. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009 o kosmetických přípravcích (přepracované znění)
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (ES) č. …/200.)
Úterý 24. března 2009
PŘÍLOHA
Prohlášení Komise
Komise bere na vědomí obavy členských států týkající se přepracování směrnic na nařízení.
Komise se domnívá, že tam, kde jsou existující ustanovení směrnice dostatečně jasná, přesná a podrobná, mohou být postupem přepracování přeměněna na přímo použitelná ustanovení nařízení. Tím spíše, pokud jsou dotčená ustanovení technické povahy a již byla v plném rozsahu provedena ve vnitrostátním právu všech členských států.
Komise s ohledem na různá stanoviska, která byla vyjádřena, souhlasí s tím, že specifický případ nařízení o kosmetických výrobcích nebude použit jako precedent pro výklad interinstitucionální dohody v tomto bodě.
Komise se zavazuje k objasnění situace ohledně internetového prodeje kosmetických výrobků před datem použitelnosti tohoto nařízení.
Stejně jako Evropský parlament, i Komisi znepokojuje skutečnost, že i v odvětví kosmetiky může docházet k padělání, což může zvýšit rizika pro lidské zdraví. Komise proto přijme opatření pro zlepšení spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány s cílem bojovat proti padělání.
Komise navrhne vysvětlující prohlášení týkající se přechodných ustanovení a dat použitelnosti tohoto nařízení (zejména s ohledem na články 7, 8, 10 a 12a).
Komise konstatuje, že práce na společné definici nanomateriálů stále probíhá. Komise proto potvrzuje, že budoucí právní předpisy Společenství by měly zohlednit pokrok ve věci obecné definice, a konstatuje, že postupy projednávání ve výborech obsažené v tomto návrhu budou rovněž umožňovat aktualizaci definice uvedené v tomto návrhu.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/225 |
Úterý 24. března 2009
Uvádění biocidních přípravků na trh ***I
P6_TA(2009)0159
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice č. 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh vzhledem k prodloužení některých časových období (KOM(2008)0618 – C6-0346/2008 – 2008/0188(COD))
2010/C 117 E/40
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0618),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0346/2008),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0076/2009),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
Úterý 24. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0188
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 24. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/…/ES, kterou se mění směrnice 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh, pokud jde o prodloužení některých lhůt
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnici 2009/107/ES.)
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/226 |
Úterý 24. března 2009
Struktura a výše spotřební daně na tabákové výrobky *
P6_TA(2009)0160
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. března 2009 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES, pokud jde o strukturu a sazby spotřební daně z tabákových výrobků (KOM(2008)0459 – C6-0311/2008 – 2008/0150(CNS))
2010/C 117 E/41
(Postup konzultace)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0459),
s ohledem na článek 93 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0311/2008),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A6-0121/2009),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem; |
3. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
4. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
5. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
ZNENI NAVRZENE KOMISI |
POZMENOVACI NAVRH |
||||
Pozměňovací návrh 1 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Bod odůvodnění 2 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 2 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Bod odůvodnění 3 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 3 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Bod odůvodnění 5 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 7 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 1 Směrnice 92/79/EHS Čl. 2 – odst. 1 - pododstavec 1 |
|||||
1. Členské státy dbají na to, aby spotřební daň (specifická daň a valorická daň) z cigaret představovala alespoň 57 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny prodávaných cigaret. Spotřební daň není nižší než 64 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu . |
1. Do dne 1. ledna 2012 členské státy zajistí, aby spotřební daň nebyla nižší než 64 EUR z 1 000 kusů u všech typů cigaret. |
||||
Pozměňovací návrh 8 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 1 Směrnice 92/79/EHS Čl. 2 – odst. 2 |
|||||
2. Ode dne 1. ledna 2014 členské státy dbají na to, aby spotřební daň (specifická daň a valorická daň) z cigaret představovala alespoň 63 % vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny prodávaných cigaret. Spotřební daň není nižší než 90 EUR z 1 000 kusů cigaret bez ohledu na váženou průměrnou maloobchodní prodejní cenu . |
2. Ode dne 1. ledna 2014 všechny členské státy zajistí, aby spotřební daň ze všech kategorií cigaret nebyla nižší než 75 EUR z 1 000 kusů cigaret nebo byla na úrovni zdanění 1 000 kusů cigaret ke dni 1. ledna 2010 zvýšené o 8 EUR . |
||||
Členské státy, které však vybírají spotřební daň ve výši alespoň 122 EUR z 1 000 cigaret na základě vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, nemusí dodržovat požadavek na úrovni 63 %, jak stanoví odstavec 2. |
|
||||
Pozměňovací návrh 9 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 1 Směrnice 92/79/EHS Čl. 2 – odst. 3 |
|||||
3. Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se stanoví každoročně ke dni 1. ledna s odkazem na rok n–1 na základě celkového objemu určeného ke spotřebě a cen včetně veškerých daní. |
3. Vážená průměrná maloobchodní prodejní cena se stanoví každoročně k 1. březnu s odkazem na rok n–1 na základě celkového objemu umístěného na trh a cen včetně veškerých daní. |
||||
Pozměňovací návrh 10 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 1 Směrnice 92/79/EHS Čl. 2 – odst. 5 |
|||||
5. Členské státy postupně zvyšují spotřební daně s cílem dosáhnout požadavků stanovených v odstavci 2 ke dni stanovenému v odstavci 2 resp. 4 . |
5. Členské státy postupně zvyšují spotřební daně s cílem dosáhnout do dne 1. ledna 2012 požadavků uvedených v odstavci 1 . |
||||
|
Členské státy, které ke dni 1. ledna 2009 uplatňují na všechny kategorie maloobchodních prodejních cen spotřební daně přesahující 64 EUR na 1 000 cigaret, nesmí tyto spotřební daně snížit. |
||||
Pozměňovací návrh 11 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 1 Směrnice 92/79/EHS Čl. 2 – odst. 6 – pododstavec 1a (nový) |
|||||
|
Komise při stejné příležitosti a pro účely poskytnutí informací vypočítá a zveřejní prahovou cenu cigaret v EU vyjádřenou v eurech nebo v jiné národní měně, již doplní o spotřební daň a DPH vybírané z nominálního balíčku cigaret o hodnotě 0 EUR před zdaněním. |
||||
Pozměňovací návrh 12 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 1 – bod 2 Směrnice 92/79/EHS Článek 2 a |
|||||
Článek 2a se nahrazuje tímto: „Článek 2a 1. Pokud se v členském státě změní vážená průměrná maloobchodní prodejní cena cigaret, dostane se tím spotřební daň pod úrovně uvedené v odstavcích 1 a 2 článku 2. Dotyčný členský stát může provést úpravu této daně nejpozději do dne 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém ke změně došlo. 2. Zvýší-li členský stát sazbu daně z přidané hodnoty z cigaret, může snížit celkovou spotřební daň na výši, která se vyjádřená v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny rovná dopadu zvýšení sazby daně z přidané hodnoty rovněž vyjádřené v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny, a to i pokud takové přizpůsobení má za následek snížení spotřební daně pod úroveň vyjádřenou v procentech vážené průměrné maloobchodní prodejní ceny stanovenou v odstavcích 1 a 2 článku 2. Členský stát však tuto daň znovu zvýší, aby těchto úrovní dosahovala alespoň nejpozději do dne 1. ledna druhého roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém k tomuto snížení došlo.“ |
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 13 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Směrnice 92/80/EHS Čl. 3 – odst. 1 – pododstavce 8 a 9 |
|||||
Ode dne 1 ledna 2010 členské státy uplatňují spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ručnímu balení cigaret nejméně 38 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo nejméně 43 eur za kilogram . |
Ode dne 1. ledna 2014 členské státy uplatňují spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ručnímu balení cigaret ve výši nejméně 50 EUR za kilogram nebo na úrovni zdanění za kilogram ke dni 1. ledna 2012 zvýšené o 6 %. |
||||
Ode dne 1 ledna 2014 členské státy uplatňují spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ručnímu balení cigaret nejméně 42 % maloobchodní prodejní ceny včetně všech daní nebo nejméně 60 eur za kilogram . |
Ode dne 1. ledna 2012 členské státy uplatňují spotřební daň z jemně řezaného tabáku k ručnímu balení cigaret ve výši nejméně 43 EUR za kilogram nebo na úrovni zdanění za kilogram ke dni 1. ledna 2010 zvýšené o 20 %. |
||||
Pozměňovací návrh 14 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Směrnice 92/80/EHS Čl. 3 – odst. 1 – pododstavce 10 a 11 |
|||||
Členské státy postupně zvyšují spotřební daň, aby do dne 1. ledna 2014 dosáhly nových minimálních požadavků podle odstavce 9 . |
Členské státy postupně zvyšují spotřební daň, aby dosáhly těchto nových minimálních požadavků. |
||||
Ode dne 1. ledna 2010 spotřební daň vyjádřená jako procento nebo jako částka na kilogram nebo na počet kusů musí minimálně vyhovovat následujícím údajům: |
Ode dne 1. ledna 2012 spotřební daň vyjádřená jako částka na kilogram nebo na počet kusů musí vyhovovat alespoň následujícím údajům: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 15 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 3 – bod 4a (nový) Směrnice 95/59/ES Čl. 9 – odst. 1 – pododstavec 3 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 16 |
|||||
Návrh směrnice – pozměňující akt Čl. 3 – bod 5 Směrnice 95/59/ES Čl. 16 – odst. 1 |
|||||
1. Specifická složka spotřební daně nesmí činit méně než 10 % a více než 75 % celkové výše daňového zatížení, která vychází ze součtu následujících položek: |
1. Specifická složka spotřební daně nesmí činit méně než 10 % ode dne 1. ledna 2012 a více než 55 % celkové výše daňového zatížení, která vychází ze součtu následujících položek: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Průměrná vážená maloobchodní prodejní cena se stanoví každoročně ke dni 1. ledna s odkazem na rok n–1 na základě celkového objemu určeného ke spotřebě a cen včetně veškerých daní. |
Průměrná vážená maloobchodní prodejní cena se stanoví každoročně k 1. březnu s odkazem na rok n-1 na základě celkového objemu určeného ke spotřebě a cen včetně veškerých daní. |
||||
|
1a. Specifická složka spotřební daně nesmí činit méně než 10 % ode dne 1. ledna 2014 a více než 60 % celkové výše daňového zatížení, která vychází ze součtu následujících položek: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Průměrná vážená maloobchodní prodejní cena se stanoví každoročně k 1. březnu s odkazem na rok n-1 na základě celkového objemu určeného ke spotřebě a cen včetně veškerých daní. |
Středa 25. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/232 |
Středa 25. března 2009
Společná konzulární instrukce: biometrické znaky a žádosti o víza ***II
P6_TA(2009)0167
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o společném postoji Rady ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Společná konzulární instrukce k vízům pro diplomatické mise a konzulární úřady v souvislosti se zavedením biometrických prvků, včetně ustanovení o organizaci přijímání a zpracování žádostí o víza (5329/1/2009 – C6-0088/2009 – 2006/0088(COD))
2010/C 117 E/42
(Postup spolurozhodování: druhé čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na společný postoj Rady (5329/1/2009 – C6-0088/2009),
s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2006)0269),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES,
s ohledem na článek 67 jednacího řádu,
s ohledem na doporučení pro druhé čtení vydané Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0143/2009),
1. |
schvaluje společný postoj; |
2. |
konstatuje, že akt je přijat v souladu se společným postojem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
4. |
pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
5. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
(1) Přijaté texty, 10.7.2008, P6_TA(2008)0358.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/233 |
Středa 25. března 2009
Záruky Společenství Evropské investiční bance ***I
P6_TA(2009)0168
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (KOM(2008)0910 – C6-0025/2009 – 2008/0268(COD))
2010/C 117 E/43
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0910),
s ohledem na článek 251 a články 179 a 181a Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0025/2009),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A6-0109/2009),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
Středa 25. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0268
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. března 2009 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, rozhodnutí č. 633/2009/ES.)
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/234 |
Středa 25. března 2009
Výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému ***I
P6_TA(2009)0169
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému (KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD))
2010/C 117 E/44
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0388),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 80 odst. 2 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0250/2008),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A6-0002/2009),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
Středa 25. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0127
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cílem zvýšit výkonnost a udržitelnost evropského leteckého systému
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (ES) č. …)
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/235 |
Středa 25. března 2009
Letiště, uspořádání letového provozu a letové navigační služby ***I
P6_TA(2009)0170
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice Rady 2006/23/ES (KOM(2008)0390 – C6-0251/2008 – 2008/0128(COD))
2010/C 117 E/45
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0390),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 80 odst. 2 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0251/2008),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0515/2008),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
Středa 25. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0128
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice 2006/23/ES
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (ES) č. …)
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/236 |
Středa 25. března 2009
Nové potraviny ***I
P6_TA(2009)0171
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. XXX/XXXX [společný postup] (KOM(2007)0872 – C6-0027/2008 – 2008/0002(COD))
2010/C 117 E/46
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2007)0872),
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0027/2008),
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A6-0512/2008),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
Středa 25. března 2009
Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. /2009 o nových potravinách, kterým se mění nařízení (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nařízení (ES) č. 258/97
P6_TC1-COD(2008)0002
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise║,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Při provádění politik Společenství a s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a ochrany spotřebitele, jakož i vysokou úroveň ochrany životních podmínek zvířat a životního prostředí. V každém případě by se navíc měla uplatnit zásada předběžné opatrnosti stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (3). |
(2) |
Při provádění politik Společenství je třeba zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví , jež by měla mít přednost před fungováním vnitřního trhu. |
(3) |
Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie objasňuje, že při stanovování a provádění politik zohledňují Unie a členské státy plně požadavky na dobré životní podmínky zvířat jako vnímajících bytostí. |
(4) |
Normy stanovené v právních předpisech Společenství musí platit pro veškeré potraviny uváděné na trh Společenství, včetně potravin dovážených ze třetích zemí. |
(5) |
Evropský parlament vyzval Komisi ve svém usnesení ze dne 3. září 2008 o klonování zvířat za účelem výroby potravin (4), aby předložila návrhy zakazující za účelem výroby potravin i) klonování zvířat, ii) chov klonovaných zvířat nebo jejich potomků, iii) přístup na trh masným a mléčným výrobkům pocházejícím z klonovaných zvířat nebo jejich potomků a iv) dovoz klonovaných zvířat, jejich potomků, spermatu a embryí klonovaných zvířat nebo jejich potomků, a dovoz masných či mléčných výrobků pocházejících z klonovaných zvířat nebo jejich potomků. |
(6) |
Vědecký výbor Komise pro vznikající a nově zjištěná zdravotní rizika (SCENIHR) přijal ve dnech 28.–29. září 2005 stanovisko, v němž došel k závěru, že existují „velké mezery ve znalostech nezbytných pro posouzení rizik. To se týká charakterizace, zjišťování a měření nanočástic, závislosti účinku na dávce, výskytu a přetrvávání nanočástic v člověku a životním prostředí a veškerých hledisek toxikologie a ekotoxikologie souvisejících s nanočásticemi“; dále upozorňuje na stanovisko výboru SCENIHR, že „stávající toxikologické a ekotoxikologické metody nemusejí být pro posouzení rizik souvisejících s nanočásticemi vhodné“. |
(7) |
Pravidla Společenství týkající se nových potravin byla stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 ║ze dne 27. ledna 1997 o nových potravinách a nových složkách potravin (5) a nařízením Komise (ES) č. 1852/2001 ze dne 20. září 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zveřejňování některých informací a pro ochranu informací poskytovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (6). V zájmu přehlednosti je vhodné zrušit nařízení (ES) č. 258/97 a nahradit jej tímto nařízením. Toto nařízení by mělo zahrnout i opatření, která v současnosti spadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1852/2001. |
(8) |
Za účelem zajištění kontinuity s nařízením (ES) č. 258/97 by se měla jako kritérium pro rozlišování nových potravin zachovat skutečnost, že se tyto potraviny v rámci Společenství ve významné míře nepoužívaly k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, tedy datem použitelnosti nařízení (ES) č. 258/97. Použití v rámci Společenství znamená použití v členských státech bez ohledu na datum přistoupení těchto států k Evropské unii. |
(9) |
Stávající definice nových potravin by se měla vyjasnit , přičemž by měla být vysvětlena kritéria novosti, a aktualizovat tak, že se stávající kategorie nahradí odkazem k obecné definici potravin v nařízení (ES) č. 178/2002║. |
(10) |
Za nové potraviny se podle tohoto nařízení považují potraviny s novou nebo záměrně modifikovanou primární molekulární strukturou, potraviny sestávající nebo izolované z mikroorganismů, hub či řas, nových kmenů mikroorganismů, u kterých nebyla prokázána historie bezpečného používání, a rovněž koncentráty látek, které se přirozeně vyskytují v rostlinách. |
(11) |
Mělo by být také jasně uvedeno, že potraviny je třeba považovat za nové, je-li při jejich výrobě uplatněna technologie, která nebyla dříve použita. Toto nařízení by se mělo vztahovat zejména na nově vznikající technologie v oblasti chovu a procesu výroby potravin, které mají na potraviny dopad a tudíž mohou mít vliv na bezpečnost potravin. Nové potraviny by tudíž měly zahrnovat i potraviny získané z rostlin a zvířat, při jejichž pěstování či chovu bylo použito netradičních pěstitelských či chovných metod, a z potravin modifikovaných novými výrobními postupy, jako je nanotechnologie a nanověda, které mohou mít na potraviny vliv. Potraviny získané z nových odrůd rostlin nebo z nových plemen zvířat vytvořených tradičními pěstitelskými nebo chovnými metodami by neměly být považovány za nové potraviny. |
(12) |
Klonování zvířat je v rozporu se směrnicí Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (7), v jejíž příloze bodu 20 se stanoví, že se nesmí používat způsoby přirozeného nebo umělého chovu, které způsobují nebo mohou způsobit utrpení nebo poškození dotčeným zvířatům. Potraviny vyráběné z klonovaných zvířat nebo jejich potomků nesmějí být uváděny na seznamu Společenství. |
(13) |
V současnosti dostupné zkušební metody nejsou pro posouzení rizik souvisejících s nanomateriály vhodné. Je třeba naléhavě vyvinout zkušební metody, při nichž nejsou používána zvířata, pro zkoušky nanomateriálů. |
(14) |
Vzhledem k tomu, že Evropská skupina pro etiku ve vědě a nových technologiích ve svém stanovisku (č. 23) k etickým aspektům klonování zvířat za účelem získávání potravin ze dne 16. ledna 2008 uvedla, že „nevidí přesvědčivé argumenty, které by zdůvodnily výrobu potravin z klonů a jejich potomků“. Vzhledem k tomu, že Vědecký výbor Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) došel ve svém stanovisku ze dne 15. července 2008 o klonování zvířat (8) k závěru, že „bylo zjištěno, že zdraví a dobré životní podmínky významné části klonů byly nepříznivě ovlivněny a často byly provázeny těžkými a smrtelnými následky pro zvířata“. |
(15) |
Pouze nanomateriály uvedené na seznamu povolených látek by měly být přítomné v potravinových obalech spolu s uvedením nejvyššího povoleného množství pro migraci do potravinářských produktů zabalených v takovém obalu nebo na ně. |
(16) |
Toto nařízení by se však nemělo vztahovat na potraviny získané z klonovaných zvířat a jejich potomků. Tyto potraviny je třeba upravit zvláštním nařízením přijatým postupem spolurozhodování a neměly by podléhat jednotnému povolovacímu postupu. Před datem použitelnosti tohoto nařízení by Komise měla předložit návrh příslušného právního předpisu. Do doby, než vstoupí v platnost nařízení o klonovaných zvířatech, by na uvádění potravin vyráběných z klonovaných zvířat a jejich potomků na trh mělo platit moratorium. |
(17) |
Měla by být přijata prováděcí opatření stanovující další kritéria, která usnadní posouzení, zda se potraviny před 15. květnem 1997 v rámci Společenství ve významné míře používaly k lidské spotřebě. Pokud se potraviny před uvedeným datem používaly výlučně jako doplněk stravy nebo jeho složka podle definice směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (9) , lze je po uvedeném datu uvést na trh ke stejnému použití, aniž by se považovaly za novou potravinu. Uvedené používání jako doplněk stravy nebo jako jeho složka by se nicméně nemělo zohledňovat v případě posouzení, zda se potraviny před 15. květnem 1997 v rámci Společenství ve významné míře používaly k lidské spotřebě. Jiné způsoby používání příslušných potravin, tj. jiné než jako doplněk stravy, musejí být proto povoleny v souladu s tímto nařízením. |
(18) |
Upravené potravinářské produkty vyrobené z existujících složek potravin dostupných na trhu Společenství, zejména ty, které jsou upraveny ve složení či v obsahu uvedených složek potravin, by neměly být považovány za nové potraviny. |
(19) |
Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (10) by se měla použít pro produkty, které s přihlédnutím ke všem svým vlastnostem splňují jak definici „léčivého přípravku“, tak definici produktu, na který se vztahují jiné právní předpisy Společenství. V souladu s právními předpisy Společenství může v této souvislosti členský stát, pokud podle směrnice 2001/83/ES stanoví, že látka je léčivým přípravkem, omezit uvádění takového produktu na trh. |
(20) |
Nové potraviny povolené nařízením (ES) č. 258/97 by si měly zachovat svůj status nové potraviny, ale pro jakákoli nová použití takových potravin je třeba požádat o povolení. |
(21) |
Potraviny určené k technologickým použitím nebo potraviny geneticky modifikované by neměly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení , pokud se na tyto potraviny vztahuje postup posuzování bezpečnosti a povolování podle jiných právních předpisů Společenství . Potraviny používané výhradně jako přídatné látky spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne a16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (11), látky určené k aromatizaci spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu (12), extrakční rozpouštědla spadající do oblasti působnosti směrnice Rady 88/344/EHS ze dne 13. června 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se extrakčních rozpouštědel používaných při výrobě potravin a složek potravin (13), enzymy spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech (14) a geneticky modifikované potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (15) by proto měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. |
(22) |
Používání vitamínů a minerálů se řídí zvláštními právními předpisy pro potravinářské odvětví. Vitamíny a minerály spadající do oblasti působnosti směrnice Rady 89/398/EHS ze dne 3. května 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin určených pro zvláštní výživu (16), směrnice 2002/46/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přidávání vitaminů a minerálních látek a některých dalších látek do potravin (17) by proto měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. |
(23) |
Nové potraviny s výjimkou vitamínů a minerálů určené pro zvláštní výživu, pro obohacení stravy nebo sloužící jako doplňky potravin by měly být posuzovány podle ║kritérií bezpečnosti a požadavků na bezpečnost, které platí pro všechny nové potraviny. Současně by se měly dále řídit pravidly stanovenými směrnicí 89/398/EHS a zvláštními směrnicemi uvedenými v čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice a v příloze I uvedené směrnice, směrnicí 2002/46/ES a nařízením (ES) č. 1925/2006. |
(24) |
Nemá-li Komise k dispozici informace o lidské spotřebě před 15. květnem 1997, měla by stanovit jednoduchý a transparentní postup , do něhož by členské státy měly být zapojeny. Tento postup by měl být přijat do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost . |
(25) |
Nové potraviny by měly být uváděny na trh Společenství pouze tehdy, jsou-li bezpečné a neuvádějí-li spotřebitele v omyl. Posouzení jejich bezpečnosti by mělo být založeno na zásadě předběžné opatrnosti stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 178/2002. Kromě toho by se neměly odlišovat od potravin, které mají nahrazovat, natolik, že by jejich spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná. |
(26) |
Je nezbytné uplatnit harmonizovaný centralizovaný postup posuzování bezpečnosti a povolování, který je účinný, časově omezený a transparentní. Vzhledem k další harmonizaci různých povolovacích řízení v oblasti potravin by se mělo posuzování bezpečnosti nových potravin a jejich zařazení na seznam Společenství provádět postupem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a látky určené k aromatizaci potravin (18). Při povolování nových potravin by měla být zohledněna i další hlediska, která jsou pro danou věc důležitá, včetně etických hledisek. |
(27) |
Aby nedocházelo k pokusům na zvířatech, měly by se pokusy na obratlovcích pro účely tohoto nařízení provádět pouze v krajním případě. Toto nařízení by mělo zaručit, že pokusy na obratlovcích bude omezeny na minimum a bude zamezeno opakování téhož pokusu, a také by mělo podpořit používání zkušebních metod, při nichž se nepoužívají zvířata, a inteligentních pokusných strategií. V procesu vývoje nových potravin by měly být stávající výsledky pokusů na obratlovcích sdíleny. Dále v souladu se směrnicí Rady 86/609/EHS ze dne 24. listopadu 1986 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se ochrany zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely (19) musí být nahrazeny, omezeny nebo zdokonaleny pokusy na obratlovcích. Je-li to možné, mělo by provádění tohoto nařízení vycházet z používání vhodných alternativních pokusných metod. Do sedmi let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla přezkoumat pravidla o ochraně výsledků pokusů na obratlovcích a případně tato pravidla změnit. |
(28) |
Je třeba také stanovit kritéria pro posouzení možných rizik, která nové potraviny představují. Aby se zajistilo harmonizované vědecké posouzení nových potravin, měl by takové posuzování provádět Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve spolupráci s orgány členských států . |
(29) |
Etické a environmentální aspekty musí být součástí posouzení rizik během povolovacího řízení. Tyto aspekty by měly být posuzovány Evropskou skupinou pro etiku ve vědě a nových technologiích a Evropskou agenturou pro životní prostředí. |
(30) |
Za účelem zjednodušení postupů by žadatelům mělo být dovoleno podávat jedinou žádost v případě potravin podléhajících různým právním předpisům v potravinářském odvětví. Nařízení (ES) č. 1331/2008 by tudíž mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
(31) |
V případě potřeby a na základě závěrů posouzení bezpečnosti by pro použití nových potravin pro lidskou spotřebu měly být zavedeny požadavky na monitorování po uvedení na trh. |
(32) |
Zařazením nové potraviny na seznam nových potravin Společenství by neměla být dotčena možnost hodnocení vlivů celkové spotřeby látky, která se do těchto potravin přidává, nebo se používá při její výrobě, nebo srovnatelného výrobku podle článku 8 nařízení (ES) č. 1925/2006. |
(33) |
Za zvláštních okolností je za účelem podpory výzkumu a vývoje, a tím i inovací, v rámci zemědělsko-potravinářského průmyslu vhodné chránit investice novátorů do shromažďování informací a údajů poskytovaných na podporu uplatňování tohoto nařízení. Nové vědecké důkazy a údaje, které jsou předmětem vlastnického práva, poskytnuté na podporu žádosti o zařazení nové potraviny na seznam nových potravin Společenství by neměly být po určité omezené období použity ve prospěch jiného žadatele bez souhlasu prvního žadatele. Ochrana vědeckých údajů poskytovaných jedním žadatelem by ostatním žadatelům neměla bránit ve snaze o zařazení produktu na seznam nových potravin Společenství na základě jejich vlastních vědeckých údajů. Kromě toho by neměla ochrana vědeckých údajů bránit transparentnosti a přístupu k informacím týkajícím se údajů využívaných při posuzování bezpečnosti nových potravin. Měla by však být dodržována práva duševního vlastnictví. |
(34) |
Nové potraviny podléhající obecným požadavkům na označování stanoveným směrnicí ║ Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (20). V některých případech může být nezbytné poskytnout dodatečné informace pro označení výrobku, zejména pokud jde o popis potravin, jejich původ či podmínky používání. Zařazení nové potraviny na seznam nových potravin Společenství může proto podléhat zvláštním podmínkám použití nebo požadavkům týkající se označování. |
(35) |
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 ║ze dne 20. prosince 2006 o výživových a zdravotních tvrzeních při označování potravin (21) se harmonizují předpisy v členských státech vztahující se na výživová a zdravotní tvrzení. Tvrzení týkající se nových potravin by proto měla být v souladu s uvedeným nařízením. Chce-li žadatel, aby nová potravina byla opatřena zdravotním tvrzením, které musí být schváleno v souladu s článkem 17 nebo 18 nařízení (ES) č. 1924/2006, a obsahují-li žádost o povolení nové potraviny a žádost o schválení zdravotního tvrzení požadavek na ochranu údajů, které jsou předmětem vlastnického práva, měly by lhůty na ochranu údajů začít běžet ve stejnou dobu a dále běžet současně, pokud o to žadatel požádá . |
(36) |
Pokud jde o posuzování a řízení bezpečnosti tradičních potravin ze třetích zemí, měla by se zohlednit historie jejich bezpečného používání ve třetí zemi původu. Historie bezpečného používání potraviny by neměla zahrnovat nepotravinářské používání a používání, které nesouvisí s běžným způsobem výživy. Pokud členské státy nebo úřad nevznesou žádné odůvodněné, vědecky podložené námitky k bezpečnosti, např. informace o nepříznivých zdravotních účincích, bude přípustné uvést potravinu na trh Společenství po oznámení záměru takto učinit , neexistují-li etické výhrady . |
(37) |
Evropská skupina pro etiku ve vědě a nových technologiích (EGE) zřízená rozhodnutím Komise ze dne 16. prosince 1997(SEC (97) 2404) by měla být v odůvodněných případech konzultována ve věci poradenství ohledně etických otázek souvisejících s využíváním nových technologií a uváděním nových potravin na trh. |
(38) |
Nové potraviny uváděné na trh Společenství podle nařízení (ES) č. 258/97 by měly být uváděny na trh i nadále. Nové potraviny povolené v souladu s nařízením (ES) č. 258/97 by měly být zařazeny na seznam nových potravin Společenství zřízený tímto nařízením. Kromě toho žádosti předložené podle nařízení (ES) č. 258/97, k nimž dosud nebyla Komisi předána zpráva o prvním posouzení podle čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení, a k nimž se před datem použitelnosti tohoto nařízení v souladu s čl. 6 odst. 3 nebo 4 uvedeného nařízení vyžaduje zpráva o dalším posouzení , by měly být považovány za žádosti, na něž se vztahuje toto nařízení. Požaduje-li se od nich stanovisko, měly by úřad a členské státy zohlednit výsledek prvního posouzení. Jiné žádosti podané podle článku 4 nařízení (ES) č. 258/97 před datem použitelnosti tohoto nařízení by měly být vyřizovány podle ustanovení nařízení (ES) č. 258/97. |
(39) |
Jelikož cílů plánované akce nemůže být dosaženo na úrovni členských států a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. |
(40) |
Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmout veškerá opatření nezbytná k zajištění jeho provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. |
(41) |
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (22). |
(42) |
Zejména je třeba zmocnit Komisi, aby stanovila kritéria, podle nichž lze určit, zda se potraviny před 15. květnem 1997 v rámci Společenství ve významné míře používaly k lidské spotřebě. Jelikož tato opatření mají obecný význam a jejich účelem je doplnit toto nařízení o jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
(43) |
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ║ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (23) stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol sloužících k ověření toho, zda jsou dodržovány právní předpisy týkající se potravin. Členské státy mají tudíž povinnost provádět úřední kontroly v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004, aby se prosadilo dodržování tohoto nařízení, |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Úvodní ustanovení
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví harmonizovaná pravidla pro uvádění nových potravin na trh v rámci Společenství, aby se zajistila vysoká úroveň ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, životního prostředí a zájmů spotřebitele a současně transparentnost, účinné fungování vnitřního trhu a stimulace inovací v rámci zemědělsko-potravinářského průmyslu .
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na uvádění nových potravin na trh ve Společenství.
2. Není-li stanoveno jinak, toto nařízení se nevztahuje na:
a) |
potraviny, pokud se používají jako:
|
b) |
potraviny spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1829/2003. |
c) |
potraviny pocházející z klonovaných zvířat a jejich potomků. Před … (24) předloží Komise návrh právního předpisu, který zakazuje uvádění potravin pocházejících z klonovaných zvířat a jejich potomků na trh Společenství. Návrh bude předložen Evropskému parlamentu a Radě . |
3. Aniž je dotčen odstavec 2, vztahuje se toto nařízení na potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy, látky určené k aromatizaci a některé složky potravin vyznačující se aromatem, u nichž je používán nový výrobní postup, jenž se nepoužíval před 15. květnem 1997, a který způsobuje významné změny ve složení nebo struktuře potravin, například umělé nanomateriály .
4. Je-li to nezbytné, lze regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3 určit, zda typ potraviny spadá do oblasti působnosti tohoto nařízení či nikoli. V případech, kdy nová potravina může mít na lidský organismus účinek srovnatelný s léčivým přípravkem, vyžádá si Komise stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA) k tomu, zda potravina spadá do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (25) .
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené nařízením (ES) č. 178/2002.
2. Rovněž se použijí tyto definice:
a) |
„novými potravinami“ se rozumí:
|
b) |
„tradičními potravinami ze třetí země“ se rozumí přírodní nové potraviny, které nebyly uměle vyrobeny a v minulosti se používaly ve třetí zemi, což znamená, že dotyčné potraviny byly alespoň po dobu 25 let před … (26) a jsou nadále součástí běžné výživy ▐velké části obyvatelstva dané země; |
c) |
„historií bezpečného používání potraviny“ se rozumí, že bezpečnost dotyčných potravin potvrzují údaje o jejich složení a zkušenosti s jejich dřívějším i současným používáním k běžné výživě velké části obyvatelstva dané země alespoň po dobu 30 let ; |
d) |
„klonovanými zvířaty“ se rozumí zvířata, která vznikla metodou nepohlavního umělého rozmnožování s cílem vytvořit geneticky identickou nebo téměř identickou kopii jednotlivého zvířete; |
e) |
„potomky klonovaných zvířat“ se rozumí zvířata, která vznikla pohlavním rozmnožováním, přičemž alespoň jeden z jejich předků je klonovaných zvířetem; |
f) |
„umělým nanomateriálem“ se rozumí každý záměrně vyrobený materiál, který má jeden nebo více rozměrů v řádu 100 nm nebo menším nebo je uvnitř či na povrchu složen ze samostatných funkčních částí, z nichž mnohé mají jeden nebo více rozměrů v řádu 100 nm nebo menším, a to včetně struktur, aglomerátů či agregátů, které mohou dosahovat velikosti nad 100 nm, ale zachovávají si vlastnosti charakteristické pro velikost v řádu nanometrů . K vlastnostem charakteristickým pro velikost v řádu nanometrů patří:
|
3. S ohledem na různé definice nanomateriálů zveřejněné jednotlivými orgány na mezinárodní úrovni a na nepřetržitý technický a vědecký vývoj v oblasti nanotechnologií Komise upraví odst. 2 bod f) a přizpůsobí jej technickému a vědeckému pokroku a definicím, které budou na mezinárodní úrovni následně schváleny. Toto opatření, jež má za účel změnu jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3.
Článek 4
Shromažďování informací týkajících se klasifikace nových potravin
1. Komise shromažďuje informace od členských států nebo od provozovatelů potravinářských podniků či jakýchkoli jiných zúčastněných stran za účelem zjištění, zda potraviny spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení . Členské státy, provozovatelé podniků a jiné zúčastněné strany poskytují Komisi informace o tom, do jaké míry se potraviny před 15. květnem 1997 v rámci Společenství používaly k lidské spotřebě.
2. Komise zveřejní tyto údaje a závěry vyvozené ze shromážděných údajů, jakož i podpůrné informace, které nejsou považovány důvěrné.
3. Prováděcí opatření upravující postup v případech, kdy Komise nemá k dispozici informace o používání potraviny k lidské spotřebě před 15. květnem 1997, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3 do … (27) .
4. Prováděcí opatření odstavce 1, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplnění, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3.
Kapitola II
Požadavky a zařazení na seznam nových potravin Společenství
Článek 5
Seznam nových potravin Společenství
Na trh lze uvést pouze nové potraviny zařazené na seznam nových potravin Společenství („seznam Společenství“). Komise vede a zveřejňuje seznam Společenství na stránce přístupné veřejnosti, zřízené k tomuto účelu, která je součástí internetových stránek Komise.
Článek 6
Zákaz nevyhovujících nových potravin
Nové potraviny nebudou uváděny na trh, pokud nejsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
Článek 7
Podmínky pro zařazení na seznam Společenství
1. Novou potravinu lze na seznam Společenství zařadit, pouze pokud splňuje tyto podmínky:
a) |
na základě dostupných vědeckých důkazů nepředstavuje ▐ žádné zdravotní riziko pro spotřebitele ani zvířata, z čehož vyplývá, že kumulativní a synergické účinky a rovněž možné nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva budou zohledněny při posouzení rizik ; |
b) |
neuvádí spotřebitele v omyl ▐; |
c) |
v případě, že je určena k tomu, aby nahradila jinou potravinu, neodlišuje se od uvedené potraviny tak , aby její běžná spotřeba byla pro spotřebitele z hlediska výživy nevhodná; |
d) |
při posuzování se zohledňuje stanovisko Evropské agentury pro životní prostředí týkající se toho, do jaké míry má výrobní postup a běžná spotřeba škodlivé dopady na životní prostředí; |
e) |
při posuzování se zohledňuje stanovisko Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích týkající se toho, do jaké míry existují etické výhrady; |
f) |
nová potravina, která může mít nepříznivé účinky na určité skupiny obyvatelstva, bude povolena jen tehdy, byla-li přijata zvláštní opatření, jež mají těmto nepříznivým účinkům zabránit; |
g) |
budou stanoveny maximální úrovně pro příjem nové potraviny jako takové nebo jako součásti jiné potraviny nebo jiných kategorií potravin, pokud to vyžaduje bezpečné použití; |
h) |
byly posouzeny kumulativní účinky nových potravin, které jsou použity v jiných potravinách nebo kategoriích potravin. |
2. Potraviny, při jejichž výrobě byly použity postupy, které vyžadují zvláštní metody posouzení rizik (např. potraviny vyrobené s využitím nanotechnologií), nesmějí být zařazeny na seznam Společenství, dokud nebylo použití těchto zvláštních metod schváleno a odpovídající posouzení bezpečnosti na základě těchto metod neukázalo, že použití příslušných potravin je bezpečné.
3. Nová potravina může být na seznam Společenství zařazena pouze tehdy, předložil-li příslušný orgán stanovisko o zdravotní nezávadnosti této potraviny.
Potraviny z klonovaných zvířat nebo jejich potomků nesmějí být zařazeny na seznam Společenství.
4. V případě pochyb, např. v důsledku nedostatečné vědecké jistoty nebo chybějících údajů, se uplatní zásada předběžné opatrnosti a příslušná potravina se nezařadí na seznam Společenství.
Článek 8
Obsah seznamu Společenství
1. Seznam Společenství je aktualizován v souladu s postupem stanoveným nařízením (ES) č. 1331/2008 a Komise jej zveřejní na stránce svých internetových stránek, která byla zřízena k tomuto účelu .
2. Zápis nové potraviny na seznam Společenství zahrnuje:
a) |
specifikaci potraviny; |
b) |
určené použití potraviny; |
c) |
podmínky použití; |
d) |
datum zařazení nové potraviny na seznam Společenství a datum obdržení žádosti; |
e) |
jméno a adresu žadatele; |
f) |
datum a výsledky poslední inspekce v souladu s požadavky na monitorování stanovenými v článku 13; |
g) |
skutečnost, že zařazení do seznamu se zakládá na nových vědeckých důkazech nebo údajích, které jsou předmětem vlastnického práva, chráněného v souladu s článkem 15; |
h) |
skutečnost, že nová potravina může být uvedena na trh pouze žadatelem uvedenýmv písm. e), vyjma případů, kdy další žadatel získá povolení pro potravinu bez odkazu na údaje, které jsou předmětem vlastnického práva původního žadatele. |
3. U všech nových potravin se vyžaduje monitorování po uvedení na trh. Všechny nové potraviny, jejichž uvedení na trh bylo povoleno, podléhají přezkumu po pěti letech a vždy, pokud jsou k dispozici nové vědecké důkazy. Při monitorování by se měla věnovat zvláštní pozornost kategoriím obyvatelstva s nejvyšším příjmem ve stravě .
4. V případech uvedených v čl. 2 odst. 3 se použije jednotný postup bez ohledu na předchozí používání nebo povolení látky vyrobené standardním výrobním postupem.
5. Jestliže nová potravina obsahuje látku, která může při nadměrné spotřebě představovat riziko pro lidské zdraví, je její používání podmíněno stanovením nejvyššího povoleného množství v určitých potravinách nebo kategoriích potravin.
6. Jakákoliv složka obsažená ve formě nanomateriálu musí být jasně uvedena v seznamu složek potraviny. Za názvy těchto složek potraviny musí být v závorce uvedeno slovo „nano“.
7. Výrobky vyrobené ze zvířat krmených geneticky modifikovaným krmivem musí být označeny slovy „vyrobeno ze zvířat krmených geneticky modifikovaným krmivem“ .
8. O aktualizaci seznamu Společenství se rozhoduje regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3 .
║
9. Před uplynutím doby uvedené v článku 15 je seznam Společenství aktualizován za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3 ║tak, aby za předpokladu, že potravina, na kterou se vztahuje povolení, stále splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení, již nebyla zahrnuta zvláštní označení uvedená v odstavci 2 písmenu g) tohoto článku.
10. Pro účely aktualizace seznamu Společenství zařazením nové potraviny, pokud nová potravina nesestává z potravin, jež podléhají ochraně údajů podle článku 15, ani je neobsahuje, a jestliže
a) |
nová potravina je rovnocenná se stávajícími potravinami, pokud jde o složení, metabolismus a množství nežádoucích látek, nebo |
b) |
nová potravina sestává z potravin již dříve schválených ve Společenství pro použití v potravinách nebo tyto potraviny obsahuje, a lze očekávat, že nově určené použití podstatně nezvýší její příjem spotřebiteli, včetně spotřebitelů ze zranitelných skupin, |
použije se obdobně postup oznamování podle čl. 10 tohoto nařízení, odchylně od čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1331/2008.
Článek 9
Označování nových potravin a nových složek potravin
Aniž jsou dotčena ustanovení a požadavky směrnice 2000/13/ES, musí být uvedeny a označeny všechny specifické údaje o nových potravinách, aby se zaručilo řádné informování spotřebitele:
a) |
každá nová potravina uváděná na trh musí být prodávána s jasně odlišeným, přesným a snadno čitelným označením, které uvádí, že se jedná o novou potravinu; |
b) |
všechny charakteristiky nebo vlastnosti nových potravin, např. jejich složení, výživová hodnota a použití, ke kterému jsou určeny, musí být jasně, přesně, čitelně a srozumitelně uvedeny na jejich obalu; |
c) |
přítomnost nové potraviny nebo nové složky potraviny, která nahrazuje jinou látku nebo složku potraviny, ať už je tato potravina nahrazena novou potravinou či nikoli, musí být jasně, přesně, čitelně a srozumitelně uvedena v rámci označení potraviny . |
Jestliže nová potravina obsahuje látku, která může při nadměrné spotřebě představovat vysoké riziko pro lidské zdraví, musí o tom být spotřebitel informován jasným, přesným a čitelným označením na obalu potraviny.
Článek 10
Tradiční potraviny ze třetí země
1. Provozovatelé potravinářských podniků, kteří hodlají uvést na trh Společenství tradiční potraviny ze třetí země, oznámí svůj záměr Komisi a uvedou název této potraviny, její složení a zemi původu.
K oznámení se připojí dokumentace prokazující historii bezpečného používání potraviny v kterékoli třetí zemi.
2. Komise předá oznámení včetně dokumentace prokazující historii bezpečného používání potraviny uvedené v odstavci 1 neprodleně členským státům a úřadu a zpřístupní je veřejnosti na svých internetových stránkách .
3. Členské státy a úřad mohou Komisi do čtyř měsíců od data, kdy bylo oznámení uvedené v odstavci 1 předáno Komisi podle odstavce 2, uvědomit o tom, že mají odůvodněné, vědecky podložené námitky k bezpečnosti týkající se uvedení dotyčných tradičních potravin na trh.
V uvedeném případě nebude potravina uvedena na trh Společenství a použijí se články 5 až 8. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku se považuje za žádost uvedenou v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008. Žadatel se může případně rozhodnout, že oznámení vezme zpět .
Komise o tom podle odstavce 1 uvědomí dotyčného provozovatele potravinářského podniku bez zbytečného odkladu a prokazatelným způsobem nejpozději do pěti měsíců od data oznámení podle odstavce 1.
4. V případě, že nebyly vzneseny žádné odůvodněné a vědecky podložené námitky týkající se bezpečnosti a dotyčnému provozovateli potravinářského podniku nebyly v této věci v souladu s odstavcem 3 sděleny žádné informace, příslušné tradiční potraviny lze podle odstavce 1 uvést na trh Společenství po pěti měsících od data oznámení.
5. Komise podle odstavce 4 zveřejní seznam tradičních potravin ze třetích zemí, které lze uvést na trh Společenství, na internetových stránkách Společenství, které jsou k tomu určeny. Tyto stránky jsou přístupné prostřednictvím odkazu ze stránky, na níž je uveden seznam Společenství obsahující nové potraviny podle článku 5 .
6. Před … (28) , se přijmou podrobná pravidla pro provádění tohoto článku, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto nařízení, včetně jeho doplněním, ▐ regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 3.
Článek 11
Technické pokyny
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1331/2008 a před … (28) Komise případně v těsné spolupráci s úřadem , provozovateli potravinářských podniků a malými a středními podniky poskytne technické pokyny a nástroje za účelem pomoci provozovatelům potravinářských podniků a zejména malým a středním podnikům s přípravou a podáváním žádostí podle tohoto nařízení. Doporučením Komise 97/618/ES ze dne 29. července 1997, které se týká vědeckých aspektů a prezentace informací potřebných k podpoře žádostí o uvedení potravin nového typu a jejich složek na trh a přípravy žádosti na první posouzení podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.258/97 (29), se mohou žadatelé řídit až do té doby, než bude nahrazeno revidovanými technickými pokyny vydanými v souladu s tímto článkem.
Technické pokyny a nástroje budou do … (30) zveřejněny na stránce přístupné veřejnosti, která byla zřízena k tomuto účelu na internetových stránkách Komise.
Článek 12
Stanovisko úřadu
Úřad na základě požadavků stanovených v článku 6 při posuzování bezpečnosti nových potravin:
a) |
zváží , zda nová potravina , bez ohledu na to, zda je či není určena k náhrazení potraviny, která již na trhu je, představuje riziko škodlivých či toxických účinků na lidské zdraví, a současně zohlední důsledky vyplývající z jakýchkoli nových charakteristik; |
b) |
zohlední u tradičních potravin z třetí země historii bezpečného používání těchto potravin. |
V případě etických výhrad si kromě posouzení bezpečnosti vyžádá i stanovisko Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (EGE).
Článek 13
Povinnosti ║ provozovatelů potravinářského podniků
1. Komise ▐ z důvodů bezpečnosti potravin a na základě stanoviska úřadu uloží požadavek na monitorování po uvedení na trh. Toto monitorování se provádí pět let po zařazení nové potraviny na seznam Společenství a zohlední jak hlediska bezpečnosti potravin, tak zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a dopad na životní prostředí. Zvláštní pozornost se musí věnovat kategoriím obyvatelstva s nejvyšším příjmem ve stravě.
Požadavky na monitorování se uplatní i u nových potravin, které již na trhu jsou, včetně těch, které byly povoleny zjednodušeným postupem („oznámením“) podle článku 5 nařízení (ES) č. 258/97 .
Členské státy jmenují příslušné orgány, které budou odpovědné za monitorování po uvedení na trh.
2. Výrobce a provozovatel potravinářského podniku neprodleně oznámí Komisi:
a) |
veškeré nové vědecké nebo technické informace, které by mohly ovlivnit posouzení bezpečnosti používání nových potravin; |
b) |
veškeré zákazy nebo omezení vydaná příslušným orgánem kterékoli třetí země, v nichž se nové potraviny uvádějí na trh. |
Každý provozovatel potravinářského podniku oznámí Komisi a příslušným orgánům členského státu, v němž provozuje svou činnost, jakékoli zdravotní problémy, o nichž jej informovali spotřebitelé nebo organizace na ochranu spotřebitelů.
Příslušné orgány členského státu informují Komisi do tří měsíců od provedení inspekce. Komise předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě do jednoho roku od uplynutí pětiletého období uvedeného v odstavci 1.
3. S cílem zamezit pokusům na zvířatech se pro účely tohoto nařízení provedou pokusy na obratlovcích pouze v krajním případě. Podporují se provádění pokusů, při nichž se nepoužívají zvířata, a inteligentní pokusné strategie.
Článek 14
Evropská skupina pro etiku ve vědě a nových technologiích
V případě potřeby může Komise ze svého podnětu či na žádost členského státu konzultovat s Evropskou skupinou pro etiku ve vědě a nových technologiích etické otázky týkající se vědy a nových technologií zásadního etického významu.
Komise toto stanovisko Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích zpřístupní veřejnosti.
Kapitola III
Obecná ustanovení
Článek 15
Ochrana údajů
1. Na žádost žadatele podloženou odpovídajícími a ověřitelnými údaji obsaženými v dokumentaci k žádosti nesmějí být nové vědecké důkazy a vědecké údaje, které jsou předmětem vlastnického práva, poskytnuté jako podklad k žádosti po dobu pěti let od data zařazení nové potraviny na seznam Společenství ║ použity ve prospěch jiné žádosti , pokud se další žadatel s předchozím žadatelem nedohodli, že tyto údaje a informace mohou být použity, a jestliže:
a) |
předchozí žadatel při podání žádosti vědecké údaje a jiné informace označil za předmět vlastnického práva; a |
b) |
předchozí žadatel měl při podání žádosti výhradní právo používat údaje, které jsou předmětem vlastnického práva; a |
c) |
nová potravina by nemohla být povolena, aniž by předchozí žadatel poskytl údaje, které jsou předmětem vlastnického práva. |
2. Údaje získané na základě výzkumných projektů částečně nebo zcela financovaných ES nebo veřejnými institucemi a analýz rizik nebo údaje spojené s analýzami rizik, například analýzami krmiv, se zveřejňují společně se žádostí a jsou volně k dispozici pro použití ostatními žadateli .
3. S cílem zamezit opakování studie na obratlovcích se dovoluje, aby další žadatel odkazoval na studie na obratlovcích a další studie, čímž se může zabránit pokusům na zvířatech. Vlastník těchto údajů může za užití těchto údajů požadovat přiměřené zadostiučinění.
Článek 16
Harmonizovaná ochrana údajů
Bez ohledu na povolení nové potraviny podle článků 7 a 14 nařízení (ES) č. 1331/2008 nebo schválení zdravotního tvrzení podle článků 17, 18 a 25 nařízení (ES) č. 1924/2006, v případě, že je vyžadováno povolení nové potraviny a schválení zdravotního tvrzení o této potravině, a v případě, že ochrana údajů je podle ustanovení obou nařízení oprávněná a žadatel o ni požádal, údaje týkající se povolení nebo schválení a zveřejnění daného povolení nebo schválení v Úředním věstníku se musí shodovat a lhůty pro ochranu údajů běží současně.
Článek 17
Inspekční a kontrolní opatření
Má-li se zajistit dodržování tohoto nařízení, je třeba provádět úřední kontroly v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004.
Článek 18
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi do dvanácti měsíců a neprodleně jí oznámí i veškeré pozdější změny, které se jich dotýkají.
Článek 19
Výsady členských států
1. Pokud členský stát na základě podrobného odůvodnění v důsledku nových informací nebo přehodnocení stávajících informací shledá, že použití potraviny nebo složky potraviny odpovídající tomuto nařízení ohrožuje lidské zdraví nebo životní prostředí, může přechodně omezit nebo pozastavit používání a uvádění dotyčné potraviny nebo složky potraviny na trh na svém území. Uvědomí o tom neprodleně ostatní členské státy a Komisi a uvede důvody svého rozhodnutí.
2. Komise v úzké spolupráci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin co nejdříve přezkoumá důvody podle odstavce 1 a přijme vhodná opatření. Členský stát, který přijal rozhodnutí podle odstavce 1, je v tom případě může ponechat v platnosti do doby, než tato opatření vstoupí v platnost.
Článek 20
Projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, zřízený článkem 58 nařízení (ES) č. 178/2002║.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 21
Přezkum
1. Do … (31) a na základě získaných zkušeností předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení a zejména článků 10 a 15 , v případě potřeby připojí vhodné návrhy.
2. Do … (32) předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o všech aspektech potravin vyráběných ze zvířat získaných za použití technologie klonování a z jejich potomků, v případě potřeby připojí návrhy právních předpisů.
Tato zpráva i veškeré návrhy se zpřístupní veřejnosti.
Kapitola IV
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 22
Zrušovací ustanovení
Nařízení (ES) č. 258/97 se zrušuje s účinkem ode dne použitelnosti tohoto nařízení.
Článek 23
Sestavení seznamu Společenství
Do … (33) Komise sestaví seznam Společenství tak, že do tohoto seznamu Společenství zařadí ty nové potraviny , které byly povoleny podle nařízení (ES) č. 258/97 a které spadají do oblasti působnosti tohoto nařízení podle článků 2 a 3 , včetně všech případných existujících podmínek povolení.
Článek 24
Přechodná opatření
║ Všechny žádosti o uvedení nové potraviny na trh podané některému z členských států podle článku 4 nařízení (ES) č. 258/97, k nimž nebyla Komisi předložena zpráva o prvním posouzení podle čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení před … (34), se považují za žádosti podléhající tomuto nařízení. Jiné žádosti podané podle čl. 3 odst. 4 a článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 258/97 před … (34) se vyřizují podle nařízení (ES) č. 258/97.
▐
Článek 25
Změna nařízení (ES) č. 1331/2008
Nařízení (ES) č. 1331/2008 se mění takto:
1. |
Název se nahrazuje tímto: |
2. |
V článku 1 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto: „1. Toto nařízení stanoví jednotný postup pro posuzování a povolování (dále jen „jednotný postup“) potravinářských přídatných látek, potravinářských enzymů, látek určených k aromatizaci potravin a výchozích materiálů látek určených k aromatizaci potravin, používaných nebo určených k použití v potravinách nebo na jejich povrchu a nových potravin (dále jen „látky nebo výrobky“), který přispívá k volnému pohybu potravin ve Společenství a k vysoké úrovni ochrany lidského zdraví a ochrany zájmů spotřebitele.“ |
3. |
V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Jednotný postup stanoví procedurální podmínky, jimiž se řídí aktualizace seznamů látek a výrobků, jejichž uvádění na trh ve Společenství je povoleno na základě nařízení (ES) č. 1333/2008, nařízení (ES) č. 1332/2008, nařízení (ES) č. 1334/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č./2009 o nových potravinách (dále jen „právní předpisy jednotlivých odvětví potravinového práva“).“. |
4. |
V článku 1 odst. 3, čl. 2 odst. 1 a 2, čl. 9 odst. 2, č. 12 odst. 1 a článku 13 se slovo „látka“ nebo „látky“ nahradí souslovím „látka nebo výrobek“ nebo „látky nebo výrobky“. |
5. |
Název článku 2 se nahrazuje tímto: „Seznam látek nebo výrobků Společenství“. |
6. |
V článku 4 se doplňuje nový odstavec, který zní: „3. K aktualizaci různých seznamů Společenství, na které se vztahují jednotlivé odvětvové potravinářské předpisy, lze předložit jedinou žádost týkající se určité látky nebo výrobku, pokud tato žádost splňuje požadavky každého z těchto odvětvových potravinářských předpisů.“. |
7. |
Na začátek čl. 6 odst. 1 se vkládá tato věta: „Existují-li vědecky podložené důvody k obavám o ║ bezpečnosti, budou stanoveny dodatečné informace týkající se posouzení rizik, o které bude žadatel požádán.“. |
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od … (35).
Článek 23 se však použije od … (36).
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V ║
Za Evropský parlament
předseda
Za Radu
předseda nebo předsedkyně
(1) Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 81 .
(2) Postoj Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009.
(3) Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.
(4) Přijaté texty, P6_TA(2008)0400.
(5) Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1. ║
(6) Úř. věst. L 253, 21.9.2001, s. 17.
(7) Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23.
(8) Věstník EFSA (2008) 767, s. 32.
(9) Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51 .
(10) Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.
(11) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16 .
(12) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34 .
(13) Úř. věst. L 157, 24.6.1988, s. 28. ║
(14) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7 .
(15) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1. ║
(16) Úř. věst. L 186, 30.6.1989, s. 27. ║
(17) Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 26.
(18) Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 1 .
(19) Úř. věst. L 358, 18.12.1986, s. 1.
(20) Úř. věst. L 109, 6.5.2000, s. 29. ║
(21) Úř. věst. L 404, 30.12.2006, s. 9. ║
(22) Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. ║
(23) Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. ║
(24) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(25) Úř. věst. L 136, 30.04.2004, s. 1.
(26) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(27) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(28) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení .
(29) Úř. věst. L 253, 16.9.1997, s.1.
(30) Šest měsíců po vstupu v platnost tohoto nařízení.
(31) Tři roky a šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(32) Jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(33) Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(34) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(35) Šest měsíců po vyhlášení tohoto nařízení.
(36) Den vstupu tohoto nařízení v platnost.
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/255 |
Středa 25. března 2009
Látky, které poškozují ozonovou vrstvu (přepracované znění) ***I
P6_TA(2009)0172
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (přepracované znění) (KOM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD))
2010/C 117 E/47
(Postup spolurozhodování – přepracované znění)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0505),
s ohledem na čl. 251 odst. 2, článek 133 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0297/2008),
s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1),
s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 17. prosince 2008 určený Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin v souladu s čl. 80a odst. 3 jednacího řádu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,
s ohledem na články 80a, 51 a 35 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A6-0045/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o nezměněná ustanovení stávajících znění, je návrh jejich prostou kodifikací bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní pracovní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.
Středa 25. března 2009
P6_TC1-COD(2008)0165
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 25. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (přepracované znění)
(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (ES) č. 1005/2009.)
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/256 |
Středa 25. března 2009
Dohoda o hospodářském partnerství ES/CARIFORUM ***
P6_TA(2009)0183
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORUM na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (5211/2009 – KOM(2008)0156 – C6-0054/2009 – 2008/0061(AVC))
2010/C 117 E/48
(Postup souhlasu)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORUM na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (KOM(2008)0156),
s o hledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORUM na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (5211/2009),
s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou podle čl. 57 odst. 2, čl. 133 odst. 1 a 5 a článku 181 ve spojení s čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem Smlouvy o ES (C6-0054/2009),
s ohledem na článek 75 a čl. 83 odst. 7 jednacího řádu,
s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0117/2009),
1. |
souhlasí s uzavřením dohody; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a států CARIFORUM. |
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/257 |
Středa 25. března 2009
Prozatímní dohoda o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny a ES ***
P6_TA(2009)0184
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2009 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření prozatímní dohody o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (5535/2009 – KOM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC))
2010/C 117 E/49
(Postup souhlasu)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (KOM(2008)0439),
s ohledem na prozatímní dohodu o hospodářském partnerství mezi Pobřežím slonoviny na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (5535/2009),
s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou v souladu s články 133 a 181 ve spojení s druhým pododstavcem čl. 300 odst. 3 Smlouvy o ES (C6-0064/2009),
s ohledem na článek 75 a čl. 83 odst. 7 jednacího řádu,
s ohledem na doporučení Výboru pro mezinárodní obchod a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0144/2009),
1. |
souhlasí s uzavřením dohody; |
2. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Pobřeží slonoviny. |
Čtvrtek 26. března 2009
6.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 117/258 |
Čtvrtek 26. března 2009
Rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství (změna jednotného nařízení o společné organizaci trhů) *
P6_TA(2009)0188
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2009 o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství (KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS))
2010/C 117 E/50
(Postup konzultace)
Evropský parlament,
s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0563),
s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0353/2008),
s ohledem článek 51 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro rozvoj venkova (A6-0091/2009),
1. |
schvaluje pozměněný návrh Komise; |
2. |
vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem; |
3. |
vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
4. |
vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
5. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ |
POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
||||
Pozměňovací návrh 1 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 1 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 2 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 2 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 3 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 5 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 4 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 6 |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 5 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 7 |
|||||
|
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 7 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Bod odůvodnění 9 |
|||||
. |
|
||||
Pozměňovací návrh 8 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 1 |
|||||
1. Produkty z intervenčních zásob mohou být využívány nebo se potravinové produkty zakoupí na trhu tak, aby potravinové produkty mohly být prostřednictvím organizací určených členskými státy rozděleny nejchudšímu obyvatelstvu ve Společenství. |
1. Produkty z intervenčních zásob mohou být využívány nebo se potravinové produkty pocházející ze Společenství, a to přednostně čerstvé potravinové výrobky z místní produkce, zakoupí na trhu tak, aby mohly být prostřednictvím organizací určených členskými státy rozděleny nejchudšímu obyvatelstvu ve Společenství. |
||||
Potravinové produkty se zakoupí na trhu pouze v případě, že nebudou k dispozici intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin. |
Potravinové produkty pocházející ze Společenství se zakoupí na trhu pouze v případě, že nebudou k dispozici intervenční zásoby vhodné pro režim rozdělování potravin. |
||||
Pozměňovací návrh 9 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 2 |
|||||
2. Členské státy, které si přejí účastnit se uvedeného režimu, sdělí Komisi informace o vnitrostátních programech rozdělování potravin , včetně požadavků na množství potravinových produktů, které mají být během tříletého období rozděleny, a ostatní příslušné informace. |
2. Členské státy, které si přejí účastnit se uvedeného režimu, sdělí Komisi informace o vnitrostátních programech potravinové pomoci , včetně údajů týkajících se hlavních rysů a cílů, příslušných organizací, požadavků na množství potravinových produktů, které mají být během tříletého období rozděleny, a ostatní příslušné informace. |
||||
Pozměňovací návrh 10 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 3 – pododstavec 2 |
|||||
Tříletý plán stanoví roční finanční příděly Společenství pro každý členský stát a Komise určí minimální roční finanční příspěvky členských států v souladu s metodou, která bude stanovena prováděcími pravidly přijatými v souladu s čl. 43 písm. g). Přidělení prostředků na druhý a třetí rok programu jsou orientační. Členské státy, které se režimu účastní, každoročně potvrdí požadavek uvedený v odstavci 2. Na základě těchto potvrzení Komise každý následující rok v rámci položek, jež jsou v rozpočtu k dispozici, rozhodne o definitivním přidělení prostředků. |
Tříletý plán stanoví roční finanční příděly Společenství pro každý členský stát , jež určí Komise v souladu s metodou, která bude stanovena prováděcími pravidly přijatými v souladu s čl. 43 písm. g). Přidělení prostředků na druhý a třetí rok programu jsou orientační. Členské státy, které se režimu účastní, každoročně potvrdí požadavek uvedený v odstavci 2. Na základě těchto potvrzení Komise každý následující rok v rámci položek, jež jsou v rozpočtu k dispozici, rozhodne o definitivním přidělení prostředků. |
||||
Pozměňovací návrh 11 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 4 – pododstavec 3a (nový) |
|||||
|
V místě výdeje umístí tyto organizace informační tabuli nebo v případě, že se jedná o mobilní výdejnu, vylepí na ni ceduli oznamující, že jsou příjemci programu potravinové pomoci Společenství. Toto oznámení slouží k tomu, aby byli příjemci informováni o tom, že dostávají podporu od Společenství. |
||||
Pozměňovací návrh 12 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 5 – písm. b |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 13 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 6 – pododstavec 1 – písm. b |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 14 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 6 – pododstavec 2 – písm. b |
|||||
|
|
||||
Pozměňovací návrh 15 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 6 a (nový) |
|||||
|
6a. Členské státy stanoví, s případným přihlédnutím k místním okolnostem, horní hranici celkových nákladů na přepravu a skladování a celkových administrativních nákladů (včetně komunikačních nákladů), která odpovídá procentnímu podílu zakoupených či výměnou získaných produktů. Členské státy rozdělí poskytnuté finanční prostředky na tyto tři výdajové položky. Všechny poskytnuté prostředky, které se nevyužijí, lze vyhradit na nákup potravinových produktů. |
||||
Pozměňovací návrh 16 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 7 – pododstavec 1 |
|||||
7. Společenství spolufinancuje způsobilé náklady v rámci režimu. |
7. Společenství financuje způsobilé náklady v rámci režimu. |
||||
Pozměňovací návrh 17 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 7 – pododstavec 2 – návětí |
|||||
Výše spolufinancování ze strany Společenství nesmí přesáhnout: |
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 18 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 7 – pododstavec 2 – písm. a |
|||||
|
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 19 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 1 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 27 – odst. 7 – pododstavec 2 – písm. b |
|||||
|
vypouští se |
||||
Pozměňovací návrh 20 |
|||||
Návrh nařízení – pozměňující akt Čl. 2 – bod 3 Nařízení (ES) č. 1234/2007 Čl. 184 – odst. 9 |
|||||
|
|