EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52022XC1201(04)
Publication of a communication of approval of a standard amendment to the product specification for a name in the wine sector referred to in Article 17 (2) and (3) of Commission Delegated Regulation (EU) 2019/33 2022/C 458/10
Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 2022/C 458/10
Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 2022/C 458/10
PUB/2022/1219
Úř. věst. C 458, 1.12.2022, p. 15–21
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
1.12.2022 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 458/15 |
Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33
(2022/C 458/10)
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).
OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY
„Lechinţa“
PDO-RO-A0369-AM02
Datum oznámení: 15. 9. 2022
POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY
1. Výsadba vinic s novými odrůdami révy vinné pro výrobu červeného vína
Mnoho producentů v této oblasti označení původu využilo evropské prostředky z restrukturalizačních či konverzních programů k obohacení svých vinic o mezinárodní odrůdy révy vinné pro výrobu červených vín, aby splnili požadavky na diverzifikaci produkce vína v této oblasti, dříve osázené výhradně bílými odrůdami. Specifické vlastnosti této oblasti (její podnebí a reliéf) přispívají k hromadění cukrů uvnitř hroznů a díky antokyanům ve slupce bobulí vznikají vína, která mohou dosáhnout dobrého obsahu alkoholu a optimální barevné intenzity.
Specifikace byla doplněna o nové odrůdy révy vinné pro výrobu tichých červených vín.
Byly změněny kapitoly IV a VIII specifikace a bod 7 jednotného dokumentu.
2. Změna, jejímž cílem je rozšíření vymezené zeměpisné oblasti
Kapitola III specifikace produktu, která se týká vymezené oblasti produkce, byla změněna tak, aby se tato zeměpisná oblast CHOP rozšířila o obec Cetate a přilehlé vesnice Satu Nou a Petriș.
Obec Cetate se nachází na úpatí pohoří Călimani, v sousedství Transylvánské náhorní plošiny, na východě hraničí s Călimanským podhůřím, na severozápadě s pohořím Bistrița a na severovýchodě s proláklinou Livezile-Bîrgău.
Obec Cetate a její přilehlé vesnice geograficky sousedí, nachází se přibližně 10 km od obce Budacu de Jos, která je součástí vymezené oblasti CHOP „Lechința“, a půdní a klimatické podmínky jsou zde podobné jako ve zbytku vymezené oblasti CHOP.
Změna se týká kapitoly III specifikace produktu a bodu 6 jednotného dokumentu.
3. Označení nového typu produkovaného tichého vína – slámové víno
Do specifikace byla doplněna možnost produkce nového druhu tichého bílého vína, tzv. slámového vína z odrůdy Muscat Ottonel. Slámové víno se vyrábí za použití specifických metod zpracování: až do lisování se hrozny ponechávají na slaměných stojanech, a to po dobu maximálně šesti měsíců, během nichž projdou dvěma procesy: nejprve, mezi zářím a listopadem, projdou přirozenou dehydratací a zmrazením spojeným s dehydratací a následně, mezi prosincem a únorem, projdou přirozeným zmrazením.
Po dosažení minimální koncentrace cukru, která činí 400 g/l, jsou hrozny lisovány v ručním lisu, poté kvasí spolu se specifickými kvasinkami v dubových sudech a nakonec jsou při nízké teplotě skladovány v nerezových tancích. Tento typ vína plně využívá potenciálu odrůdy Muscat Ottonel v této oblasti CHOP.
Změna se týká kapitoly XI specifikace produktu a bodu 4 jednotného dokumentu.
JEDNOTNÝ DOKUMENT
1. Název (názvy)
Lechinţa
2. Druh zeměpisného označení
CHOP – chráněné označení původu
3. Druhy výrobků z révy vinné
1. |
Víno |
4. Popis vína (vín)
1. Bílá vína
STRUČNÝ SLOVNÍ POPIS
Bílá vína se vyznačují ovocnou, vinnou a svěží chutí. V důsledku klimatických podmínek mají vyšší kyselost, která dodává vínu svěžest a živost.
Bylinná květinová vůně po okvětních lístcích růží a květech akátu, někdy lehce kořeněné tóny, vyšší obsah alkoholu, krémová a plná chuť. U vína kvašeného při nízkých teplotách se může vyvinout sekundární kvasná vůně, zatímco při skladování se během procesu zrání a stárnutí může vyvinout specifická vůně medu a medových plástů.
Nazelenalá až slámově žlutá barva, zelenožlutá se zlatavými tóny, s vysokým obsahem extraktu a glycerolu, sametová a krémová chuť. Vůně mladého vína někdy připomíná čerstvě posekanou trávu. V chuti na patře se projevují hořkosladké a kořeněné tóny a jemná vůně citrusů, přičemž zrání v dřevěných sudech a stárnutí v lahvích jim dodává přitažlivou sametovost.
Obecné analytické vlastnosti |
|
Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) |
15,00 |
Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) |
11,00 |
Minimální celková kyselost: |
4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) |
18 |
Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) |
200 |
2. Červená vína
STRUČNÝ SLOVNÍ POPIS
Barevné tóny černých rozinek, sytě červená barva, u mladého vína až fialová, u vín starších dvou let sytě rubínově červená až cihlově červená, po zrání rubínově červená s terakotovými tóny, granátově červená.
Vůně – po zelených paprikách, borůvkách, černých třešních, s výraznou vůní divoké vegetace, trávy, akátu a lipového květu, hroznů v první fázi vývoje, zelené vegetace, chřestu, zelených oliv, pikantní (po zázvoru a zeleném chilli), zrání dodává tóny ostružin, zralých švestek, višní a kávy, silná tříslovinová chuť se v závislosti na stáří projevuje tabákovými tóny.
Chuť – sametová, harmonická, kulatá, bohatá, s jemnými tříslovinami, slabé, ale nezaměnitelné ovocné tóny (neuzených) sušených švestek, ostružin, se zráním přichází jemná vůně vanilky nebo skořice, jemná vůně černého rybízu.
Intenzivní dochuť s jemnou chutí zavařeniny. Vůně lesního ovoce, čerstvých malin, hořkých třešní a višní a svěží, sametová chuť; zrání a stárnutí dává vínu příjemně dlouhý závěr.
Obecné analytické vlastnosti |
|
Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) |
15,00 |
Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) |
11,00 |
Minimální celková kyselost |
4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) |
20 |
Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) |
150 |
3. Slámové víno
STRUČNÝ SLOVNÍ POPIS
Slámově žlutá, zelenožlutá až zlatožlutá barva, s typickou muškátovou vůní (po exotickém ovoci, citrusech, s květinovými tóny vinných květů, čerstvě nařezaného sena, jasmínu, akácie), příjemně zakulacené a sametové. Na patře jsou vína svěží, ovocná (po hruškách, meruňkách, zralém žlutém ovoci) a sametová, při zrání se u některých odrůd rozvíjí komplexní vůně dobře propojená s kyselostí.
Obecné analytické vlastnosti |
|
Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) |
15,00 |
Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) |
11,00 |
Minimální celková kyselost: |
4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) |
18 |
Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) |
200 |
5. Enologické postupy
5.1. Zvláštní enologické postupy
1. Enologické postupy
Pěstební postup
— |
hustota výsadby – minimálně 3 500 keřů na hektar, |
— |
sklízení nedozrálých hroznů – snížení počtu hroznů v období zabarvování plodů (počátek zrání), překročí-li potenciální vyprodukované množství maximální limity přípustné podle specifikace vín s chráněným označením původu „Lechinţa“. |
5.2. Maximální výnosy
1. |
Pro odrůdy Rulandské šedé, Sauvignon, Neuburské, Fetească regală a Tramín červený, jejichž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 12 000 kilogramů hroznů na hektar |
2. |
Pro odrůdy Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot a Pinot noir, podle tradičního označení DOC-CMD: 12 000 kilogramů hroznů na hektar |
3. |
Pro odrůdy Ryzlink vlašský, Fetească albă a Chardonnay, jejichž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 10 000 kilogramů hroznů na hektar |
4. |
Pro odrůdu Muscat Ottonel, jejíž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 8 000 kilogramů hroznů na hektar |
5. |
Pro odrůdy Rulandské šedé, Sauvignon, Neuburské, Fetească regală a Tramín červený, jejichž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 80 hektolitrů na hektar |
6. |
Pro odrůdy Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Merlot a Pinot noir, jejichž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 78 hektolitrů na hektar |
7. |
Pro odrůdy Ryzlink vlašský, Fetească albă a Chardonnay, jejichž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 66 hektolitrů na hektar |
8. |
Pro odrůdu Muscat Ottonel, jejíž hrozny byly při sklizni plně vyzrálé (CMD): 53 kilogramů hroznů na hektar |
9. |
Pro slámové víno (Muscat Ottonel): 5 000 kilogramů hroznů na hektar |
10. |
Pro slámové víno (Muscat Ottonel): 12,5 hektolitru na hektar |
6. Vymezená zeměpisná oblast
Župa Bistrița-Năsăud:
— |
obec Lechinţa – vesnice Lechinţa, Sângeorzu Nou, Vermeş, Ţigău a Sâniacob, |
— |
obec Galaţii Bistriţei – vesnice Galaţii Bistriţei, Herina a Tonciu, |
— |
obec Matei – vesnice Matei, Corvineşti, Enciu a Bidiu, |
— |
obec Braniştea – vesnice Braniştea, |
— |
obec Petru Rareş – vesnice Petru Rareş a Reteag, |
— |
obec Uriu – vesnice Uriu, |
— |
obec Şieu – Odorhei – vesnice Şieu-Odorhei a Bretea, |
— |
vesnice Teaca, Viile Tecii, Archiud, Ocniţa a Pinticu, |
— |
vesnice Urmeniş, |
— |
vesnice Milaș, |
— |
vesnice Șieu, Ardan, Posmuș a Șoimuș, |
— |
obec Bistrița, zahrnující lokality Ghinda a Viișoara, |
— |
vesnice Dumitra a Cepari, |
— |
vesnice Budacu de Jos, Buduș a Jelna, |
— |
vesnice Livezile, |
— |
obec Cetate – vesnice Satu Nou a Petriș. |
— |
Župa Mureș: |
— |
vesnice Batoș, Dedrad, Goreni a Uila, |
— |
vesnice Band, Mădăraș, Mărășești, Drăculea Bandului, Fânațe, Negrenii de Câmpie a Fânațele Mădărașului, |
— |
vesnice Ceuașu de Câmpie a Culpiu. |
7. Moštová odrůda (moštové odrůdy)
Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto
Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay
Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka
Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii
Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal
Merlot N – Bigney rouge
Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc
Neuburger B – Neuburg
Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer
Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir
Riesling Italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling
Sauvignon B – Sauvignon verde
Traminer Rose Rs – Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer
8. Popis souvislostí
8.1. Podrobné údaje o oblasti
Území je výhradně kopcovité, tvoří ho Podkarpatská pahorkatina (kopce Bistrița a Mureșu) na východě a vysoké kopce východní Transylvánské roviny (kopce Jimboru, Lechinţa, Comlod a Mădăraș) na západě. Vrcholky kopců se zpravidla nacházejí v nadmořské výšce 300–500 m, kopce mají mírně nebo prudce skloněné svahy (5° až 25°), na nichž jsou široce rozprostřeny vinice. Průměrný roční úhrn srážek v údolích činí 650–700 mm (Beclean – 715 mm, Bistrița – 680 mm, Reghin – 655 mm, Chiochiș – 647 mm, Lechței – 640 mm, Teaca – 635 mm) a na kopcovitých vrcholech kolem 800 mm, přičemž maxima dosahuje mezi květnem a srpnem a minima v zimě, kdy zde sníh vydrží v průměru 30 až 40 dní.
8.2. Souvislost s vymezenou oblastí
Vinice se obvykle nacházejí na jižních, jihovýchodních nebo jihozápadních svazích a v údolích mezi kopci, kde je teplo a světlo.
Nízké teploty (5–10 °C) během sklizně zpomalují oxidační a enzymatické procesy, díky čemuž hrozny zůstávají v dobrém stavu a zachovávají si vůně specifické pro dané odrůdy. Vysoká kyselost moštu je důležitým faktorem při jeho čiření a později pomáhá urychlit proces kvašení.
Díky mlhavým dnům na konci léta, které pokračují po téměř třetinu období podzimu (během září a října), zrají hrozny pomalu a zachovávají si vůni a trvale vysokou hladinu kyselin, což příznivě ovlivňuje kvalitu získaných vín. Vedle toho se v období zrání hroznů průměrné denní teploty pohybují kolem 23 °C a průměrné noční teploty kolem 12 °C. Tyto dva faktory vedou k neustálému zvyšování obsahu cukru, zatímco kyselost se buď snižuje, nebo zůstává stejná či téměř stejná. Díky těmto podmínkám pro nižší oxidaci hroznů se neustále zvyšuje kvalita volných a vázaných vůní, které na konci období zrání dosahují vysoké úrovně.
8.3. Údaje o výrobku
Bílá vína se vyznačují ovocnou, vinnou a svěží chutí. V důsledku klimatických podmínek mají vyšší kyselost, která dodává vínu svěžest a živost. Jsou nazelenalá až slámově žlutá, zelenožlutá se zlatavými tóny, mají vysoký obsah extraktu a glycerolu a sametovou a krémovou chuť.
Mají přitažlivou květinovou vůni po okvětních lístcích růží, květech akátu, malinách, hořkých třešních a někdy lehce kořeněné tóny. Díky vyššímu obsahu alkoholu jsou vyvážená, přičemž glycerol jim může dodat krémovou a plnou chuť. U vína kvašeného při nízkých teplotách se může vyvinout sekundární kvasná vůně, zatímco při skladování se během procesu zrání a stárnutí může vyvinout specifická vůně medu (vůně mladého vína může občas připomínat čerstvě nařezané seno).
Na patře mají obvykle hořkosladkou, lehce kořeněnou nebo jemně citrusovou vůni, přičemž zrání v dřevěných sudech a stárnutí v lahvích jim dodává příjemnou sametovost.
Červená vína mají nádech rozinek, po alespoň osmnácti měsících skladování získají intenzivní chuť; když jsou mladá, mají tmavě červenou barvu s fialovým nádechem, když zrají déle než dva roky, jsou tmavě rubínově červená a po zrání někdy mají cihlově červenou nebo rubínově červenou a jasnou barvu s terakotovými tóny.
Mají ovocnou vůni po borůvkách, černých třešních, výraznou vůni divokých rostlin a hroznů. Zrání jim často dodává vůni ostružin, zralých švestek, višní a kávy: v závislosti na stáří se silná tříslovinová chuť zjemňuje a objevují se tóny tabáku, vanilky, kokosu, lékořice, zelených paprik, zelených oliv, vůně opékaného chleba a zázvoru,
slabá, ale nezaměnitelná vůně (neuzených) sušených švestek a ostružin, v závislosti na době zrání se objevují tóny vanilky a skořice s jemnými tóny černého rybízu. Vína jsou silně trpká a plná, s květinovou chutí a vůní. Zráním mohou některá vína trochu ztratit svou krémovitost, ale získají harmonickou vůni.
9. Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)
Podmínky uvádění na trh (označování)
Právní rámec:
Vnitrostátní právní předpisy
Typ dalších podmínek:
Další ustanovení týkající se označování
Popis podmínky:
Žádná další ustanovení.
V souladu s přáním výrobců a s cílem posílit spojení některých názvů lokalit s vinařskou tradicí může, ale nemusí být k chráněnému označení původu „Lechința“ přidáno jedno z následujících označení jednotlivých vinic: VERMEȘ, SÂNIACOB, SÂNGEORZU NOU, TEACA, URMENIȘ, DUMITRA, VIIȘOARA (STEINIGER), BATOȘ, CULPIU
Odkaz na specifikaci produktu
https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_lechinta_modif_cf_cererii_2_de_modif_din_28.06.2018_no_track_changes_0.pdf