Souhrnný přehled
|
Posouzení dopadů návrhu na posílení mandátu Europolu (cílená revize nařízení (EU) 2016/794).
|
A. Potřeba opatření
|
Proč? Jaký problém se řeší?
|
Evropa čelí bezpečnostnímu prostředí, které se dynamicky mění, a vyvíjejícím se a stále složitějším bezpečnostním hrozbám. Pachatelé trestné činnosti využívají výhody, které přináší digitální transformace a nové technologie, včetně vzájemného propojení a rozostření hranic mezi fyzickým a digitálním světem. Krize COVID-19 to ještě komplikuje, neboť pachatelé se rychle chopili příležitosti využít krizi a přizpůsobili své způsoby fungování nebo vyvinuli novou trestnou činnost. Tyto hrozby se šíří přes hranice a prolínají se s nejrůznějšími trestnými činy, jež usnadňují. Jelikož opatření na vnitrostátní úrovni sama o sobě nestačí k řešení těchto nadnárodních bezpečnostních výzev, donucovací orgány členských států stále více využívají v boji proti závažné trestné činnosti a terorismu podporu a odborné znalosti, které nabízí Agentura EU pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol). Prostředí nových hrozeb mění podporu, jakou členské státy od Europolu potřebují a očekávají při udržování bezpečnosti občanů, a to způsobem, který nebylo možno předvídat, když spolunormotvůrci sjednávali stávající mandát Europolu, jež vstoupil v platnost v roce 2016 (nařízení o Europolu (EU) 2016/794).
Jde zejména o tři klíčové problematiky, které se týkají nových bezpečnostních hrozeb, a následné změny operativních potřeb členských států, aby bylo možné nové hrozby účinně řešit:
1)nedostatečně účinnou spolupráci mezi soukromými subjekty a donucovacími orgány v boji proti zneužívání přeshraničních služeb pachateli trestné činnosti;
2)problém dat velkého objemu pro donucovací orgány;
3)nedostatky v inovaci a výzkumu související s prosazováním práva.
Představují velké problémy vzhledem k jejich dopadu na bezpečnost, což se odráží i v důrazných výzvách spolunormotvůrců k opatření. Nastolují důležitá politická rozhodnutí, která vyžadují podrobné posouzení příčin problémů, souvisejících cílů, dostupných možností politiky a jejich dopadu.
|
Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?
|
V reakci na naléhavé operativní potřeby a výzvy spolunormotvůrců k silnější podpoře ze strany Europolu byla v pracovním programu Komise na rok 2020 oznámena iniciativa „posílit mandát Europolu s cílem posílit operativní policejní spolupráci“. Jde o klíčové opatření ze strategie bezpečnostní unie EU z července 2020. V souladu s výzvou uvedenou v politických směrech, že „k ochraně našich občanů musíme použít všech možných prostředků“ má tato iniciativa posílit Europol, aby mohl pomáhat členským státům při udržování bezpečnosti občanů.
V reakci na tyto tři hlavní zjištěné problémy se iniciativa snaží dosáhnout následujících cílů:
1)Cíl I: Umožnit účinnou spolupráci mezi soukromými subjekty a donucovacími orgány v boji proti zneužívání přeshraničních služeb pachateli trestné činnosti.
2)Cíl II: Umožnit donucovacím orgánům analyzovat velké a složité soubory údajů za účelem odhalení přeshraničních propojení, a to v plném souladu se základními právy.
3)Cíl III: Umožnit členským státům využívat nové technologie k prosazování práva.
|
Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?
|
Závažná trestná činnost a terorismus mají nadnárodní povahu. Nelze s nimi tedy účinně bojovat pouze na vnitrostátní úrovni. Proto se členské státy rozhodly spolupracovat v rámci EU, aby se vypořádaly s hrozbami, které představuje závažná trestná činnost a terorismus. Navíc vyvíjející se bezpečnostní hrozby způsobené tím, jak pachatelé trestné činnosti využívají výhody, které přináší digitální transformace a nové technologie, rovněž vyžaduje účinnou podporu na úrovni EU pro práci vnitrostátních donucovacích orgánů. Opatření EU představuje účinný a účelný způsob, jak posílit podporu členských států, aby boj proti závažné trestné činnosti a terorismu s těmito vyvíjejícími se hrozbami držel krok.
|
B. Řešení
|
Jaké legislativní a nelegislativní možnosti byly zvažovány? Je některá možnost upřednostňována? Proč?
|
Byla zvážena řada legislativních i nelegislativních možností politiky. Po předběžném výběru, během něhož musely být některé možnosti vyřazeny, byly zcela a podrobně posouzeny tyto možnosti politiky:
I.Možnosti politiky zaměřené na cíl I: účinná spolupráce mezi soukromými subjekty a donucovacími orgány
·možnost politiky č. 1: umožnit Europolu zpracovávat údaje přijaté přímo od soukromých subjektů
·možnost politiky č. 2: umožnit Europolu vyměňovat si osobní údaje se soukromými subjekty za účelem stanovení pravomoci
·možnost politiky č. 3: umožnit Europolu přímo vyhledávat v databázích spravovaných soukromými subjekty
II.Možnosti politiky zaměřené na cíl II: analyzovat velké a složité soubory údajů za účelem odhalení přeshraničních propojení
·možnost politiky č. 4: umožnit Europolu analyzovat velké a složité soubory údajů
·možnost politiky č. 5: zavést novou kategorii subjektů údajů (osob nesouvisejících s trestným činem), jejichž údaje může Europol zpracovávat
III.Možnosti politiky zaměřené na cíl III: využívat nové technologie k prosazování práva
·možnost politiky č. 6: upravit podporu Europolu pro výzkumný program EU v oblasti bezpečnosti, inovační laboratoř v Europolu a podporu Europolu inovačnímu centru EU
·možnost politiky č. 7: umožnit Europolu zpracovávat osobní údaje za účelem inovací v oblastech souvisejících s jeho podporou při prosazování práva
Po podrobném posouzení dopadu všech možností politiky sestává balíček upřednostňovaných možností z možnosti č. 2, možnosti č. 4 a možnosti č. 7.
|
Kdo podporuje kterou možnost?
|
Zúčastněné strany v zásadě podporují posílení právního mandátu Europolu, aby mohl napomáhat členským státům při předcházení závažné trestné činnosti a terorismu a boji s nimi. Členské státy výslovně podpořily upřednostňované možnosti politiky na různých fórech Rady, jakož i v prohlášení ministrů vnitra EU z října 2020 („Ten points on the Future of Europol“ (Deset bodů o budoucnosti Europolu)). Zároveň si členské státy uvědomují význam své národní suverenity v oblasti prosazování práva z operativního i procedurálního hlediska. Evropský parlament podpořil silnou roli Europolu, přičemž v usnesení Evropského parlamentu z července 2020 připomenul, že „posílený mandát by měl jít ruku v ruce s odpovídající parlamentní kontrolou“. Očekává se, že Evropský parlament bude vyžadovat podrobné odůvodnění nezbytnosti každé nové schopnosti zpracovávání údajů v Europolu, jakož i přísné záruky ochrany údajů. Diskuse se všemi zúčastněnými stranami totiž skutečně ukázaly, že jsou nutné vhodné záruky k zajištění základních práv, zejména práva na ochranu osobních údajů.
|
C. Dopady upřednostňované možnosti
|
Jaké jsou výhody upřednostňovaných možností (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?
|
Balíček upřednostňovaných možností politiky (možnost č. 2, možnost č. 4 a možnost č. 7) účinně reaguje na zjištěné problémy a poskytl by Europolu silné nástroje a schopnosti posílit podporu členským státům v boji proti novým hrozbám, a to v plném souladu se základními právy.
Ze společenského a hospodářského hlediska jsou hlavními příjemci všech upřednostňovaných možností občané, kteří budou přímo i nepřímo těžit z nižší kriminality, nižších hospodářských škod a nižších nákladů souvisejících s bezpečností. Pokud jde o účelnost, jsou hlavními příjemci vnitrostátní donucovací orgány. Upřednostňované možnosti by měly vytvořit značné úspory z rozsahu na úrovni EU, neboť přesunou úkoly, které lze účelněji vykonávat na úrovni EU, z vnitrostátní úrovně na Europol. Upřednostňované možnosti politiky poskytují účelné řešení výzev, jež by jinak musely být řešeny za vyšší náklady prostřednictvím 27 jednotlivých národních řešení, nebo výzev, které vzhledem k jejich nadnárodní povaze nelze řešit na vnitrostátní úrovni vůbec.
|
Jaké jsou náklady na upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?
|
Upřednostňované možnosti s sebou nesou další náklady zejména na úrovni EU, neboť přesunou úkoly a služby, které lze účelněji vykonávat na úrovni EU, z vnitrostátní úrovně na Europol. V této fázi je obtížné přesně vyčíslit některé z jednotlivých možností politiky, zejména s ohledem na složitost vývoje navrhovaných infrastruktur IT a informačních systémů. Podle odhadů bude na celkové období víceletého finančního rámce zapotřebí dodatečný rozpočet ve výši přibližně 120 až 150 milionů EUR a přibližně 150 dodatečných pracovních míst, aby bylo zajištěno, že Europol bude mít zdroje nezbytné k výkonu svého revidovaného mandátu. Pokud tyto možnosti politiky znamenají dodatečné náklady na vnitrostátní úrovni, měly by tyto náklady být vyváženy výhodami plynoucími z dalších služeb, které bude Europol poskytovat. Pro podniky se neočekávají žádné významné dodatečné náklady. Upřednostňované možnosti neobsahují regulační povinnosti pro občany/spotřebitele, a v tomto smyslu tedy nevytvářejí další náklady pro tyto zúčastněné strany.
|
Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?
|
Neočekává se, že by upřednostňované možnosti politiky měly významný dopad na podniky. Přímý dopad na podniky bude mít pouze možnost č. 2 (umožňující Europolu vyměňovat si osobní údaje se soukromými subjekty). V tomto ohledu budou podniky vynakládat dodatečné zdroje na výměny údajů s Europolem, ale bude to vyváženo významnými úsporami, protože podniky vynaloží méně zdrojů, neboť nebudou muset samy určovat příslušné jurisdikce jednotlivých států a budou méně vystaveny rizikům odpovědnosti při sdílení údajů s Europolem. Podniky také utrpí menší poškození dobré pověsti způsobené tím, že jejich přeshraniční služby zneužívají pachatelé trestné činnosti.
|
Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?
|
Neočekává se, že by upřednostňované možnosti politiky měly významný dopad na národní rozpočty a státní správu. I když členské státy vynaloží na spolupráci s Europolem dodatečné zdroje, měly by tyto náklady být výrazně vyváženy úsporami vyplývajícími z lepších služeb, které bude Europol členským státům poskytovat.
|
Očekávají se jiné významné dopady?
|
Všechny upřednostňované možnosti politiky poskytují Europolu nový právní důvod pro zpracování osobních údajů. Následně mají tyto možnosti politiky dopad na základní práva, zejména na právo na ochranu osobních údajů (článek 8 Listiny) a právo na respektování soukromého života (článek 7 Listiny). Aby byl zajištěn úplný soulad se základními právy, jsou v tomto posouzení dopadů v celé analýze pečlivě zohledněna základní práva, a to na základě podrobného posouzení, nakolik jednotlivé možnosti politiky omezují výkon základních práv, přičemž:
·popisuje možnosti politiky vyřazené již v rané fázi z důvodu jejich závažných negativních dopadů na základní práva;
·stanoví posouzení nezbytnosti a přiměřenosti krok za krokem;
·nastiňuje vyřazené možnosti politiky, pokud je k dispozici možnost, která do soukromí zasahuje méně, ale je stejně účinná, a
·stanoví úplný seznam podrobných záruk pro ty možnosti politiky, u nichž je nutné omezení výkonu základních práv, a to také z důvodu neexistence možnosti, která do soukromí zasahuje méně, ale je stejně účinná.
Výsledkem je, že upřednostňované možnosti politiky jsou přísně omezeny na to, co je nezbytné a přiměřené, a zahrnují nezbytné záruky.
|
D. Návazná opatření
|
Kdy bude tato politika přezkoumána?
|
Monitorování a hodnocení bude z velké části prováděno platnými mechanismy stanovenými ve stávajícím nařízení o Europolu, zejména v článku 68 nařízení o Europolu (každých pět let). K upřednostňovaným možnostem politiky by kromě toho mělo být připojeno ustanovení vyžadující posouzení jejich dopadu na základní práva dva roky po jejich vstupu v platnost.
|