EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 24.7.2020
COM(2020) 608 final
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ
Akční plán EU proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi na období 2020–2025
Akční plán EU proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi na období 2020–2025
Obsah
1.Úvod
2.PRoblematika
3.iniciativy eu
4.nový akční plán EU na období 2020-2025
4.1.Vypracování ukazatelů a podávání zpráv
4.2.Obecné priority9
4.2.1.Priorita 1: Zabezpečení legálního trhu a omezení odklonů9
4.2.2.Priorita 2: Budování lepšího zpravodajského obrazu10
4.2.3.Priorita 3: Zvýšení tlaku na kriminální trhy1
4.2.4.Priorita 4: Posílení mezinárodní spolupráce
5.Specifická opatření pro jihovýchodní evropu a její spolupráce s EU3
5.1.Přizpůsobení opatření danému regionu3
5.2.Modernizace správy s cílem zajistit účinnou realizaci4
5.2.1.Plnění finančních potřeb k řešení problémů4
5.2.2.Holistické řízení s cílem provádět opatření týkající se jihovýchodní Evropy
6.Závěry
1.Úvod
Počátkem července 2020 oznámily Europol, Francie a Nizozemsko výsledky rozsáhlého společného přeshraničního vyšetřování týkajícího se významné zločinecké sítě, jež vedlo k zabavení desítek automatických palných zbraní v Nizozemsku. Během nepokojů ve francouzském Dijonu, ke kterým došlo na konci června, si mladí lidé hrdě pořizovali videozáznamy, na nichž figurují s útočnými zbraněmi a pistolemi. Ve stejné době vedla policejní operace ve Španělsku k rozbití velké sítě obchodníků s nedovolenými palnými zbraněmi, přičemž bylo po celé zemi zabaveno 730 zbraní a 21 osob bylo uvězněno. To vše jsou příklady toho, nakolik je hrozba nedovolených palných zbraní reálná. Aktivisté z řad extrémní pravice na sebe stále častěji upozorňují z důvodu hromadění zbraní. Ukazuje se tak, jak mohou palné zbraně zvyšovat nebezpečí, které představuje závažná a organizovaná trestná činnost včetně terorismu. Odhaduje se, že v roce 2017 vlastnili občané EU 35 milionů nedovolených palných zbraní (56 % z odhadovaného celkového počtu palných zbraní). Podle těchto odhadů by ve dvanácti členských státech počet nedovolených palných zbraní převyšoval počet legálně držených palných zbraní.
Unie jakožto prostor bez vnitřních hranic hraje v boji proti této hrozbě aktivní úlohu. Posílila zejména právní předpisy v oblasti palných zbraní s cílem zabránit tomu, aby se zbraně dostaly do špatných rukou. Zločinecké organizace působící v EU si palné zbraně obstarávají většinou prostřednictvím nedovolené přeměny nesmrtících zbraní a nedovoleného obchodování, a to buď na základě nezákonné výměny mezi členskými státy EU, nebo pašováním ze zemí mimo EU (zejména z jihovýchodní Evropy). V posledních letech EU podporovala rozvoj koordinace důsledného prosazování práva v této oblasti.
Mnohé problémy přetrvávají a k jejich řešení je zapotřebí nový soubor opatření, jak konstatovala Komise ve svém „Hodnocení akčního plánu proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi mezi EU a regionem jihovýchodní Evropy pro období 2015–2019“. Evropská unie i její partneři, zejména z jihovýchodní Evropy, se těmto výzvám musí postavit tak, že z nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi učiní průřezovou prioritu v oblasti bezpečnosti. Pouze jednotný akční plán může vzhledem ke komplexní a víceoborové povaze této hrozby přinést soudržný rámec spolupráce s cílem posílit mezinárodní spolupráci na základě konkrétních potřeb, požadavků a ukazatelů výkonnosti.
Komise proto navrhuje vypracování jediného akčního plánu jak pro EU, tak i pro její partnery z jihovýchodní Evropy (západní Balkán, Moldavsko a Ukrajina), a to na základě čtyř konkrétních priorit určených k odstranění zbývajících legislativních nedostatků a nesrovnalostí v oblasti kontroly palných zbraní, které maří policejní spolupráci. Tento akční plán vymezí činnosti pro jednotné chápání a společný postup při řešení hrozby, kterou nedovolené palné zbraně představují.
2.Problematika
Europol v roce 2019 konstatoval, že jeho závěry ze zprávy „Posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti“ (SOCTA) z roku 2017 jsou i nadále platné a že šíření a dostupnost nedovolených palných zbraní v členských státech EU zvyšují riziko jejich použití při teroristických útocích a organizované trestné činnosti. Uvedl však, že „změny ve způsobech práce, trasách a zeměpisných oblastech postižených některými trestnými činnostmi však mohou poukazovat na určitý dlouhodobější vývoj a určité změny ovlivňující trestnou činnost“. Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi a jejich šíření a používání „představuje i nadále velkou hrozbu“. Europol uvedl, že zejména „vzrostl prodej znehodnocených, uschopněných a přeměněných palných zbraní“
. Nedovolené palné zbraně jsou snáze dostupné na internetu (zejména na temném webu) a v čím dál vyšší míře s nimi kromě organizovaných zločineckých skupin obchodují i jednotliví zločinci. Většinu nedovolených palných zbraní tvoří pistole a pušky (34 %, resp. 27 % z celkového počtu zabavených palných zbraní).
Ve studii z nedávné doby bylo určeno 23 případů masové střelby, ke kterým došlo v období 2009–2018 v Evropě v (polo)veřejném prostoru a během nichž přišlo o život 341 osob. V roce 2015 Europol zaznamenal 57 teroristických útoků, během nichž byla použita palná zbraň
. V roce 2017 byly palné zbraně použity ve 41 % všech teroristických útoků, což představuje mírný nárůst oproti roku 2016 (38 %)
. Nedávné případy Eurojustu potvrzují, že nedovolené palné zbraně byly několikrát použity při teroristických útocích a že sítě nelegálních obchodníků spolupracovaly s jednotlivými teroristy nebo teroristickými organizacemi. V několika případech vedla koordinace přeshraničních vyšetřování Eurojustu k zabavení nedovolených palných zbraní.
Tyto trendy bývají většinou potvrzeny nejnovějšími údaji shromážděnými Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC): v EU tvořily v letech 2016–2017 celkem 30 % všech zabavených zbraní brokovnice, po nichž následovaly pistole (22 %), pušky (15 %) a revolvery (8 %), a většinu zbývajících (2 %) tvořily samopaly a kulomety. V celé Evropě je pak celkový počet zabavených zbraní podle všeho rovnoměrněji rozložen mezi pistole (35 %), pušky (27 %) a brokovnice (22 %). Evropa je považována za jeden z hlavních výchozích bodů nezákonných toků zbraní, tyto toky však většinou nepřekračují hranice kontinentu. Kromě toho uvedené typy zabavených zbraní zahrnují značný počet jiných než palných zbraní (např. zbraně ke střelbě slepými náboji nebo plynové zbraně), což zdůrazňuje hrozbu jejich přeměny v nedovolené palné zbraně.
Europol a donucovací orgány zdůrazňují, že nebezpečné motorkářské gangy obchodují s palnými zbraněmi po celé EU. Řada organizovaných zločineckých skupin účastnících se nedovoleného obchodu s palnými zbraněmi páchá různé druhy trestné činnosti a účastní se rovněž obchodu s drogami, organizované majetkové trestné činnosti, převaděčství migrantů, praní peněz a násilné trestné činnosti. V některých členských státech (např. Švédsku či Dánsku) se značně zvýšil počet zabití a dalších násilných trestných činů společně s uváděným nárůstem používání potenciálně smrtících zbraní, jako jsou palné zbraně, nože nebo výbušniny. Ve Švédsku došlo v roce 2017 ke 40 úmrtím spojeným s použitím palných zbraní, což je o 33,3 % více než v předešlém roce.
Několik zpráv Europolu o posouzení hrozeb potvrdilo, že západní Balkán i nadále patří k hlavním regionům zásobujícím nedovolený obchod se zbraněmi v EU, a zmínilo, že je zapotřebí zvýšit tok operativních a jiných informací mezi EU a západním Balkánem. Existenci přetrvávající hrozby v tomto regionu potvrdilo několik studií, z nichž ta nejnovější zdůrazňuje, že zbraně použité při teroristických útocích v EU „byly získány prostřednictvím místních trhů s nedovolenými zbraněmi, přičemž bylo zjištěno, že pocházejí z Balkánu“. Tato studie rovněž uvádí, že „Balkán byl určen jako hlavní dodavatel nedovolených palných zbraní v Evropě“, a zmiňuje „spojení mezi Balkánem a ručními zbraněmi použitými v členských státech EU při různých typech trestné činnosti.“ Tyto skutečnosti potvrzuje nejnovější globální studie UNODC o palných zbraních, podle níž západní Balkán zůstává zdrojem nedovolených palných zbraní, zejména útočných pušek, a to kvůli značným cenovým rozdílům oproti západní Evropě.
Spolupráce při prosazování práva v rámci EU i na mezinárodní úrovni skýtá značný potenciál pro zlepšení. Mezi vnitrostátními právními rámci a definicemi i nadále přetrvávají rozdíly, které zpomalují společné přístupy a mohou být stále zneužívány zločinci. Členské státy mají zejména značné rezervy, pokud jde o plné provedení směrnice o palných zbraních ve vnitrostátním právu a její uplatňování. Dne 24. července 2019 zaslala Komise 20 odůvodněných stanovisek členským státům, které neoznámily plné provedení uvedené směrnice. Vedle toho Komise v prosinci 2017 zveřejnila hodnocení používání nařízení (EU) č. 258/2012 o dovozu, vývozu a přepravě civilních střelných zbraní, v jehož rámci byly zjištěny nedostatky plynoucí z nejednotného používání tohoto nařízení. Po něm následovalo v dubnu 2018 doporučení vyzývající k posílení pravidel EU s cílem zlepšit sledovatelnost a zabezpečení postupů při vývozu a dovozu palných zbraní a spolupráci mezi orgány v boji proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi.
Navzdory jistému úsilí, zejména v podobě globální studie UNODC o palných zbraních, kterou financovala Komise, zůstává zpravodajský obraz neúplný, a to kvůli absenci komplexních a srovnatelných údajů o zabavování palných zbraní na celém kontinentu. Výměna informací pro zpravodajské a profilovací účely je omezena podmínkami stanovenými vnitrostátními předpisy ve vztahu ke sdílení informací (a také neosobních, např. balistických údajů) mimo rámec konkrétního vyšetřování. Tento problém ještě zvýrazňuje nedostatek komunikace a koordinace mezi různými správními orgány, a to jak v rámci jednotlivých zemí, tak na nadnárodní úrovni. Dvacet členských států EU a čtyři partneři ze západního Balkánu zavedli jistou formu kontaktního místa pro palné zbraně. Často však nedisponují příslušnými pravomocemi (pro správní kontrolu, sběr údajů za účelem prosazování práva, přístup k databázím, sledování, mezinárodní spolupráci a forenzní šetření) a personálem podle doporučení v pokynech týkajících se osvědčených postupů, které vytvořili vnitrostátní odborníci na palné zbraně
.
Nedovolený obchod s palnými zbraněmi je navíc nerovnoměrně kriminalizován: v rozporu s protokolem Organizace spojených národů o střelných zbraních se ne všechny neoprávněné přeshraniční přesuny zbraní považují za nedovolený obchod. To občas vede k absenci prosazování práva a sankcí. Zároveň to omezuje konfiskaci výnosů z trestné činnosti, které nedovolený obchod s palnými zbraněmi vytváří. Odlišnosti vnitrostátních přístupů brání společným přeshraničním operacím, jako jsou sledované dodávky.
Zejména v jihovýchodní Evropě dosud zbývá provést důležitou práci, aby vnitrostátní správní orgány dodržovaly nejpřísnější normy a zajistily účinnou kontrolu palných zbraní. Potřeby zejména zahrnují vytvoření vnitrostátních databází, balistické kapacity či podmínky bezpečného skladování a kampaně týkající se dobrovolného vracení. Pokud jde o správu a řízení, v hodnotící zprávě o akčním plánu pro období 2015–2019 se uvádí, že „spolupráce mezi EU a regionem jihovýchodní Evropy je nadále složitá kvůli množství zúčastněných subjektů, jejichž činnost není vždy koordinovaná“. Zpráva dále hovoří o „zbytečných duplicitních zasedáních“ a zmiňuje „chybějící integrovaný, komplexní rozpočtový přístup na úrovni EU.“
Vznikají rovněž nové trendy, a to v EU i mezi evropskými sousedy, kteří často čelí podobným problémům. Mezi tyto trendy patří změny v technikách přeměny zbraní ke střelbě slepými náboji nebo plynových či poplašných zbraní na skutečné palné zbraně, případně nové metody zatajování zbraní. Zločinci se rovněž pokoušejí obcházet právní předpisy výměnou bubínku u snadno dostupných zbraní ráže flobert (zbraně s malou a slabou ráží určené k „domácí“ střelbě). V budoucnu by nedovolenou výrobu palných zbraní mohly usnadnit technologické pokroky v oblasti 3D tisku. Objevují se nové distribuční vzorce, včetně nedovoleného obchodu se součástmi palných zbraní prostřednictvím rychlých zásilkových a poštovních služeb, jejichž nejdůležitějším výsledkem je, že vývoz tradičních zbraní používaných v konfliktech ze západního Balkánu byl nahrazen dovozem nových zbraní ze západní Evropy na Balkán nebo dovozem neoznačených hlavních částí z USA. Ozbrojené konflikty ve východním sousedství EU rovněž vytvářejí potenciální zdroje toku nedovolených zbraní do EU.
Vlekoucí se ozbrojené konflikty s rozsáhlými regionálními dopady na Blízkém východě a v severní Africe jsou i nadále živeny odkláněním palných zbraní a nedovoleným obchodem s nimi. Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi v tomto regionu je usnadňováno z různých důvodů, včetně nedostatečně zabezpečených skladů a odklánění legálně držených palných zbraní pocházejících též z legální výroby členských států EU a z povoleného vývozu. V Africe přispívá nedovolené obchodování s palnými zbraněmi k nestabilitě daného regionu.
3.Iniciativy EU
Evropská unie již dlouho označuje nedovolené obchodování s palnými zbraněmi za významnou hrozbu pro své občany. To vedlo Komisi k vymezení specifické politiky s cílem řešit tento problém ve sdělení o střelných zbraních z roku 2013 a Evropském programu pro bezpečnost z roku 2015. V roce 2014 vypracovaly členské státy první operační akční plán jako součást evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (platforma EMPACT pro palné zbraně) v kontextu politického cyklu EU 2014–2018, kde se nachází v kapitole „Palné zbraně“
.
Od roku 2002 poskytuje EU podporu západnímu Balkánu prostřednictvím řady po sobě jdoucích rozhodnutí Rady SZBP, která této oblasti poskytla financování na projekty kontroly ručních palných zbraní v celkové výši téměř 30 milionů EUR. Zahrnuté činnosti se týkají řady oblastí a přispívají k lepší kontrole ručních palných zbraní a k předcházení nedovolenému obchodování se zbraněmi a k boji proti němu. Poslední z těchto rozhodnutí Rady SZBP, jež bylo navrženo vysokým představitelem a přijato Radou v prosinci 2019, se týká bezprecedentní částky 11,8 milionu EUR a platí po dobu čtyř let. Nejvýznamnějším prováděcím partnerem EU pro podporu poskytovanou tomuto regionu je Regionální středisko pro jihovýchodní a východní Evropu pro kontrolu ručních palných a lehkých zbraní (SEESAC). Uplatňuje ucelený regionální přístup ke kontrolám palných zbraní v regionu, jenž zahrnuje lepší označování, sledování a evidenci, lepší prosazování práva, posílení fyzické bezpečnosti a řízení zásob, zvyšování informovanosti a provádění genderové politiky a transparentnost při vývozu zbraní. Tato trvalá a dlouhodobá podpora západního Balkánu přispěla k vybudování důvěry vnitrostátních orgánů v tomto regionu a vedla ke zvýšení regionální spolupráce.
V prosinci 2014 přijala EU a její partneři ze západního Balkánu akční plán proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi mezi EU a regionem jihovýchodní Evropy pro období 2015–2019
. Po pařížských teroristických útocích Komise v listopadu 2015 navrhla další posílení právního rámce EU s cílem odstranit několik nedostatků, což vedlo k revizi směrnice o palných zbraních. Zároveň s tím Komise zveřejnila nový akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání.
V roce 2018 Rada přijala společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nazvané „Body ke strategii EU proti nedovoleným palným zbraním, ručním palným a lehkým zbraním a střelivu pro ně“, čímž se z něj stala plnohodnotná strategie EU.
Ochota orgánů západního Balkánu ke společnému řešení zbývajících nedostatků na základě regionálního přístupu byla nedávno vyjádřena prostřednictvím vypracování plánu pro udržitelné řešení problému nezákonného držení ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně, jejich zneužívání a obchodování s nimi (dále jen „regionální plán“), který byl přijat během londýnského summitu v rámci berlínského procesu dne 10. července 2018. Tato iniciativa později získala finanční podporu EU prostřednictvím rozhodnutí Rady ze dne 19. listopadu 2018.
Vypracování opatření mezi zeměmi EU a mimo EU v oblasti aspektů prosazování práva v rámci boje proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi probíhalo zejména prostřednictvím platformy EMPACT pro palné zbraně. Zaměřilo se na rozvoj vnitrostátních kapacit v boji proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi a na rozvoj operativní výměny informací s členskými státy a Europolem a společných kontrolních operací.
Komise prostřednictvím Fondu pro vnitřní bezpečnost – policie finančně podpořila několik studií, jako jsou např. výzkumné programy EFFECT, FIRE a SAFTE, s cílem zlepšit znalosti o nedovoleném obchodování s palnými zbraněmi tak, aby zahrnovaly mj. i nedovolené internetové obchodování s palnými zbraněmi a odklony z legálních trhů. Komise financovala globální program Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu zaměřený na palné zbraně s cílem shromáždit a analyzovat kvantitativní i kvalitativní informace a údaje o nedovoleném obchodování s palnými zbraněmi.
Komise prostřednictvím nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru rovněž financovala činnost globálního programu Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu zaměřeného na palné zbraně s cílem provedení Úmluvy Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a jejího protokolu o palných zbraních v partnerských zemích. Stejně tak získal INTERPOL finanční podporu na vytvoření a vývoj vlastního systému pro správu záznamů o nedovolených zbraních a sledování jejich pohybu (iARMS).
Komise a Rada rovněž podporují dobrovolné shromažďování nedovolených palných zbraní, likvidaci nadbytečných zbraní a munice, fyzickou bezpečnost a řízení zásob, rozvoj kapacit pro označování, evidenci a sledování, rozvoj kapacit pro kontrolu vývozu zbraní a podporu pro monitorování embarg a sledování odkloněných zbraní.
4.Nový akční plán EU na období 2020–2025
4.1.Vypracování ukazatelů a podávání zpráv
Předchozí akční plány nezahrnovaly řádné ukazatele, což komplikovalo hodnocení jejich provádění. V roce 2018 partneři ze západního Balkánu spolu s několika členskými státy EU vypracovali užitečné ukazatele v souvislosti s regionálním plánem. Na jejich vypracování se podílely orgány západního Balkánu s podporou SEESAC a kladně je přijaly všechny zúčastněné strany.
Komise navrhuje, aby podobné ukazatele byly použity i k hodnocení a sledování účinnosti nového akčního plánu boje proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi, společně se systematickým sběrem údajů o trestné činnosti a trestním soudnictví napříč donucovacími orgány (policie, celní správa, žalobci a soudní služby). Mezi tyto ukazatele patří mj. soulad s právními předpisy EU, počet zabavení, počet případů stíhání a obvinění za nedovolené obchodování s palnými zbraněmi, počet vývozních licencí a kontrol po dodání, počet vytvořených kontaktních míst pro palné zbraně, počet odevzdaných, legalizovaných, znehodnocených nebo zničených zbraní (více podrobností viz příloha 4). Tam, kde to je relevantní, jsou související ukazatele uvedeny pod každým opatřením.
Evropská komise každý rok požádá členské státy EU a partnery z jihovýchodní Evropy, aby jí v souladu s rozhodnutím Rady (SZBP) 2018/1788 poskytli údaje související s ukazateli výkonnosti a případně doplněné příslušnými konkrétními důkazy (např. o zničení), aby měla k dispozici aktuální informace o ročních činnostech. Komise podpoří příslušné orgány vypracováním metod a jasných pokynů pro související podávání zpráv, a to v úzké spolupráci s platformou EMPACT pro palné zbraně.
4.2.Obecné priority
4.2.1.Priorita 1: Zabezpečení legálního trhu a omezení odklonů
Evropská komise posílí svůj závazek s cílem zajistit, aby všechny členské státy správně provedly a účinně prosazovaly směrnici o palných zbraních a s ní související akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. Bude i nadále využívat veškeré pravomoci, které jí za tímto účelem dává Smlouva. Provedení směrnice o palných zbraních členskými státy představuje prioritu. Komise vyzývá partnery z jihovýchodní Evropy, aby v plné míře sblížili své předpisy týkající se právní kontroly s normami EU a mezinárodními normami. [opatření 1.1 – klíčový ukazatel výkonnosti 1] S cílem poskytnout podporu členským státům i partnerům z jihovýchodní Evropy vypracuje Komise ve spolupráci s Europolem referenční tabulku palných zbraní na úrovni EU, která umožní snadnou klasifikaci palných zbraní v souladu s kategoriemi EU. [opatření 1.2]
V souladu s požadavkem směrnice o palných zbraních Komise na počátku roku 2021 zveřejní zprávu o jejím používání. Při tom prozkoumá způsoby, jak nejlépe řešit vznikající a budoucí hrozby, zejména pokud jde o palné zbraně typu „Flobert“ a 3D tisk palných zbraní. [opatření 1.3]
Komise provede posouzení dopadů právních předpisů EU týkajících se kontroly dovozu a vývozu civilních palných zbraní [opatření 1.4 – klíčový ukazatel výkonnosti 6], zejména s cílem prověřit způsoby, jak zlepšit sledovatelnost (harmonizované dovozní značky), umožnit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány za účelem zamezení obcházení zákazů vývozu a zvýšit zabezpečení postupů při vývozu a dovozu palných zbraní (vyšší míra přehlednosti díky zjednodušeným postupům). Prověří též, jak zajistit soudržnost mezi nařízením č. 258/2012 a směrnicí o palných zbraních, např. s cílem lépe řešit dovoz snadno upravitelných poplašných a signálních zbraní nebo uplatňovat kontrolu vývozu všech zbraní regulovaných touto směrnicí. Aby Komise zajistila rozhodné prosazování svých pravidel, má rovněž v úmyslu začít uplatňovat systém pro ochranu oznamovatelů zavedený ve směrnici (EU) 2019/1937 na osoby, které oznamují porušení pozměněného nařízení č. 258/2012.
A aby Komise podpořila provádění příslušných mezinárodních úmluv OSN
, posílí schopnost partnerských zemí provádět účinné kontroly palných zbraní a zvýší své zapojení s cílem směřovat k nejpřísnějším normám za účelem zajištění účinného sledování a zamezení odklonu palných zbraní na ilegální trhy. [opatření 1.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 1]
4.2.2.Priorita 2: Budování lepšího zpravodajského obrazu
Komise opakuje své doporučení, aby členské státy systematicky zadávaly do schengenského informačního systému údaje o ztracených a odcizených palných zbraních, jakož i o prodaných zbraních, které lze snadno přeměnit na palné zbraně, a aby do tohoto systému nahlížely při zabavení jakékoli zbraně. [opatření 2.1 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.8] Komise poskytne podporu iniciativám, které umožňují souběžné prohledávání a/nebo vkládání informací do Schengenského informačního systému a systému Interpolu iARMS, a vybízí členské státy, aby reagovaly na výzvu Interpolu pro dobrovolníky za účelem vyzkoušení nových prvků. [opatření 2.2 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.6] Je klíčové, aby veškeré operativní a strategické zpravodajství a informace související s riziky, které se týkají celní správy, byly automaticky předávány společnému celnímu systému řízení rizik (CRMS). [opatření 2.3 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.9] Členské státy a partneři z jihovýchodní Evropy by měli do systému iARMS systematicky vkládat záznamy o odcizených a ztracených palných zbraních. [opatření 2.4 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.6]
Na základě projektu realizovaného Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu Komise zavede systematický a harmonizovaný sběr údajů o zabavených palných zbraních [opatření 2.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 4] a bude zveřejňovat roční statistiku, jako je tomu za účelem analýzy zabavených drog. Donucovací orgány tak získají užitečné informace, které jim pomohou zejména při rozpoznávání nových trendů v nedovoleném obchodu a vytváření přesnějších rizikových profilů. Za tímto účelem a na základě přípravné práce odvedené různými aktéry, jako jsou např. Europol, Frontex, Úřad OSN pro drogy a kriminalitu, platforma EMPACT pro palné zbraně a partneři z jihovýchodní Evropy, navrhne Komise společný formulář pro ohlašování zabavení. Komise dále ve spolupráci s Europolem posoudí uskutečnitelnost zavedení nástroje na úrovni EU ke sledování incidentů souvisejících s palnými zbraněmi v reálném čase a vytváření neustále aktuálního přehledu. [opatření 2.6 – klíčový ukazatel výkonnosti 10] Jako inspirace jí poslouží projekt FIRE z roku 2017, který financovala EU, a platforma pro sledování ozbrojeného násilí v jihovýchodní Evropě.
Nedovolené obchodování s palnými zbraněmi může probíhat i na trzích temného webu. Komise provede přípravné opatření navrhované Evropským parlamentem, které se týká nepřetržitého sledování temného webu. [opatření 2.7] Kromě toho bude Europol v rámci politického cyklu EU i nadále poskytovat podporu členským státům, pokud jde o sběr informací a budování spolehlivého zpravodajského obrazu o využívání temného webu k nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi.
4.2.3.Priorita 3: Zvýšení tlaku na kriminální trhy
Komise vyzývá členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby dokončili zakládání plně obsazených a vyškolených kontaktních míst pro palné zbraně ve všech jurisdikcích, jak je doporučeno v pokynech vnitrostátních odborníků týkajících se osvědčených postupů. [opatření 3.1 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.1] Tato kontaktní místa by rovněž měla být systematicky zapojována do provádění akčního programu OSN v oblasti ručních palných a lehkých zbraní a mezinárodního nástroje pro sledování. Za účelem usnadnění spolupráce na úrovni EU a na mezinárodní úrovni Komise zveřejní srovnávací přehled těchto kontaktních míst, kde jednoznačně uvede jejich kontaktní údaje a pravomoci. [opatření 3.2 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.1]
Komise vyzývá všechny členské státy, které tak ještě neučinily, aby ratifikovaly protokol OSN o palných zbraních, který usnadňuje a posiluje spolupráci za účelem prevence, potírání a vymýcení nedovolené výroby palných zbraní a obchodování s nimi. [opatření 3.3 – klíčový ukazatel výkonnosti 1.5] Komise rovněž zahájí konzultace zúčastněných stran s cílem prověřit, jestli v legislativním rámci existují nedostatky, a posoudit potřebnost vypracování společných trestněprávních norem týkajících se nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi a nedovolené výroby v souladu s článkem 83 Smlouvy o fungování Evropské unie. [opatření 3.4 – klíčové ukazatele výkonnosti 1.5 a 8] V této souvislosti Komise prověří proveditelnost toho, aby pravidla policejní spolupráce umožňovala systematičtější sledování zabavených zbraní, výměnu informací i mimo konkrétní vyšetřování, snadnější a systematičtější sdílení balistických údajů nebo realizaci sledovaných dodávek.
Komise vyzývá členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby zlepšili spolupráci mezi donucovacími orgány (celní správou, policií a pohraniční stráží), ale také spolupráci se státními zástupci a forenzními specialisty za účelem boje proti hlavním zdrojům a trasám nedovolených palných zbraní; jako inspirace zde může posloužit síť odborníků z jihovýchodní Evropy na palné zbraně [opatření 3.5 – klíčový ukazatel výkonnosti 3]. Měli by výrazně rozvíjet odbornou kvalifikaci svých donucovacích orgánů v oblasti hrozby palných zbraní, právního rámce a jeho nástroje mezinárodní spolupráce, a to zejména prostřednictvím lepšího využívání příležitostí k výcviku, které nabízí agentura CEPOL, a vytvořením kaskádového výcviku s cílem zvýšit jeho přidanou hodnotu. [opatření 3.6 – klíčový ukazatel výkonnosti 7.2]
Komise vyzývá Europol, členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby se i nadále zaměřovali na případy související s palnými zbraněmi v rámci operací kybernetického hlídkování a opatření proti trhům temného webu, a to prostřednictvím úzké koordinace dne společné akce kybernetických hlídek a vyšetřování temného webu s týmem Europolu pro temný web. [opatření 3.7 – klíčový ukazatel výkonnosti 9.4]
Komise rovněž zlepší spolupráci mezi donucovacími orgány a provozovateli zásilkových a poštovních služeb s cílem zajistit přísnější dohled nad zásilkami obsahujícími palné zbraně a jejich díly. Zejména pak prověří to, do jaké míry lze využívat umělou inteligenci k lepší identifikaci součástí zbraní ukrytých ve velkém objemu malých zásilek, a to především pomocí rentgenového skenování. [opatření 3.8] Komise rovněž navrhne memorandum o porozumění na úrovni EU mezi provozovateli zásilkových služeb a policejními a celními orgány s cílem zlepšit sdělování údajů souvisejících s palnými zbraněmi a jejich součástmi a způsob, jak se mohou navzájem podporovat, a to na základě osvědčených postupů, které jsou již prováděny na vnitrostátní úrovni. [opatření 3.9] Tím dojde k vytvoření rovných podmínek a zamezí se vzniku některých provozovatelů tam, kde jsou kontroly laxnější.
4.2.4.Priorita 4: Posílení mezinárodní spolupráce
Spolupráce mezi zeměmi EU a partnery ze zemí mimo EU musí být posílena v souladu s prioritami stanovenými ve strategii EU proti nedovoleným palným zbraním, ručním palným a lehkým zbraním a střelivu pro ně z roku 2018.
Posílena musí být zejména spolupráce se zeměmi severní Afriky a Blízkého východu.
Je zapotřebí prohloubit spolupráci s Tuniskem, Libanonem a Jordánskem v oblasti sledování zbraní a zlepšení kontroly zbraní. Komise bude úzce spolupracovat s vysokým představitelem a vyzývá členské státy, aby vyhradily více pracovníků na technickou pomoc určenou zemím severní Afriky a Blízkého východu. [opatření 4.1] Spolupráce by se měla přednostně zaměřit také na Turecko, které je považováno za zemi původu mnoha snadno upravitelných, a tudíž nedovolených, plynových a poplašných zbraní. [opatření 4.2] V Africe, zejména v oblasti Sahelu, bude podporováno lepší fyzické zabezpečení a řízení skladů, registrace a kontrola zbraní. [opatření 4.3] Výměny osvědčených postupů s jihovýchodní Evropou již probíhají.
Vzhledem k vysokému riziku nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi v jihovýchodní Evropě (která zde zahrnuje partnery mimo EU ze západního Balkánu, Ukrajiny a Moldavska), specifikům souvisejícím s jejími geopolitickými souvislostmi, velkému množství a druhu zapojených vnitrostátních i mezinárodních aktérů i současné nestabilitě ve východní Evropě prokázala hodnotící zpráva o akčním plánu pro období 2015–2019 potřebu vypracování nového akčního plánu. To rovněž doporučili delegáti všech partnerů účastnících se třetího zasedání smíšeného výboru složeného ze skupiny odborníků z EU pro otázky palných zbraní a sítě odborníků z jihovýchodní Evropy na palné zbraně, které se konalo dne 24. září 2018 v Bruselu. Hodnotící zpráva rovněž poukázala na nutnost zahrnout Ukrajinu a Moldavsko do širšího soudržného rámce spolupráce v boji proti společným hrozbám, které představuje nedovolené obchodování s palnými zbraněmi v celém regionu. Jedná se zároveň o odpověď na výzvu Rady k zapojení Ukrajiny do příslušných operačních akčních plánů politického cyklu EU pro organizovanou a závažnou mezinárodní trestnou činnost
. Pokud jde o Ukrajinu, zohlední akční plán podporu
, kterou EU této zemi poskytuje v jejím úsilí v boji proti nedovolenému obchodu se zbraněmi, střelivem a výbušninami, ve spolupráci s OBSE a SEESAC. Komise prostřednictvím financování z EU podporuje integrovanou správu hranic a činnosti zaměřené na boj proti nedovolenému obchodování, a to rovněž v rámci mise Evropské unie pro pomoc na hranicích v Moldavsku a na Ukrajině. Nadále probíhá činnost společnosti Conflict Armament Research na Ukrajině, kterou podpořilo rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2283.
Komise proto jako součást tohoto akčního plánu navrhuje konkrétní podrobná opatření a řízení pro jihovýchodní Evropu (viz oddíl 5 níže), jež by měly probíhat v úzké spolupráci s vysokým představitelem a v konzultaci s partnery.
5.Specifická opatření pro jihovýchodní Evropu a její spolupráce s EU
5.1.Přizpůsobení opatření danému regionu
Jak bylo již uvedeno v oddíle 2, hodnocení akčního plánu EU a jihovýchodní Evropy na období 2015–2019 ukázalo, že obě strany čelí společným problémům a že je zapotřebí hlubší regionální spolupráce, aby bylo možné lépe bojovat proti nadnárodnímu rozměru nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi v celém regionu.
Práce odvedená v roce 2018 s podporou Francie a Německa na vytvoření regionálního plánu byla výsledkem konsenzuálního a participativního přístupu všech partnerů ze západního Balkánu. Určila řadu příslušných úkolů a cílů, které by byly relevantní v akčním plánu. Na tomto základě Komise v příloze 3 navrhuje soubor konkrétních opatření, která do sebe plán integrují, a to v souladu s rozhodnutím Rady financujícím jeho provádění.
Všechny jurisdikce regionu čelí podobným problémům. Ne všichni partneři však dosáhnou svých cílů stejnou rychlostí a různé fáze postupu budou vyžadovat různé ambice. Uvedená opatření by měla v příhodný okamžik a odpovídajícím způsobem zahrnovat i Ukrajinu a Moldavsko Komise ve spolupráci s vysokým představitelem tyto dvě země osloví s cílem probrat s nimi způsoby a prostředky, jak je začlenit do celkového rámce.
Tato opatření specifická pro jihovýchodní Evropu vymezily orgány západního Balkánu prostřednictvím vypracování a přijetí regionálního plánu, který je připojen k rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1788. Se zřetelem na obecný cíl akčního plánu, tj. boj proti nedovolenému obchodu s palnými zbraněmi a střelivem, se tento regionální plán zaměřuje na tři hlavní prvky, což přinese větší přehlednost a lepší strukturu než akční plán na období 2015–2019, zejména s cílem vyřešit zbývající legislativní nedostatky a nesrovnalosti v kontrole palných zbraní, které maří spolupráci policie a soudů:
·harmonizovat právní prostředí, modernizovat správní strukturu a usnadnit budování kapacit,
·zvýšit zabezpečení skladů a omezování zásob,
·zvýšit účinnost činností v oblasti prosazování práva prostřednictvím usnadnění operativní spolupráce, výměny informací a spolupráce v oblasti balistické analýzy.
5.2.Modernizace správy s cílem zajistit účinnou realizaci
Aby tato opatření mohla být plně realizována, musí se všichni partneři poučit z dřívějších zkušeností, zejména vytvořením nového typu správy, která zamezí duplicitní práci a nedostatku koordinace.
5.2.1.Plnění finančních potřeb k řešení problémů
Komise se zavázala k tomu, že prohloubí svůj vztah s partnery z jihovýchodní Evropy a vyčlení specializované finanční zdroje k tomu, aby jim pomohla dodržovat požadované normy. Nad rámec 11,8 milionu EUR již poskytnutých Radou v prosinci 2019 Komise hodlá zmobilizovat a vyhradit dostupné prostředky z Fondu pro vnitřní bezpečnost a nástroje předvstupní pomoci s cílem vyřešit ty nejnaléhavější problémy. V souvislosti s jednáními o víceletém finančním rámci Komise vyzývá členské státy, aby na tyto potřeby reagovaly schválením ambiciózních rozpočtových řešení a mobilizací svých vnitrostátních odborníků na místě.
Komise a vysoký představitel ustanoví řídící výbor hlavních prováděcích partnerů a dárců složený ze zástupců členských států, Evropské služby pro vnější činnost, relevantních agentur OSN (UNDP a UNODC) a NATO. Ambicí tohoto řídícího výboru bude zajistit strategickou globální koordinaci dárců, včetně těch, kteří nejsou členy řídící rady svěřenského fondu OSN sdružujícího více partnerů, za účelem realizace plánu. Komise na základě dialogu s vládami států v regionu navrhne memorandum o porozumění mezi zmíněnými účastníky s cílem dospět ke společným rozhodnutím o projektech, které mají být financovány. Takové memorandum by při plném respektování právní autonomie dárců a v plném souladu s použitelnými rozhodovacími postupy podle Smluv mohlo stanovit, jakým způsobem má výbor připravovat regionální a národní rozpočtové plány a přijímat konsolidované finanční výkazy týkající se všech příslušných činností a nástrojů. Tímto způsobem by všichni dárci i zúčastněné strany získali komplexní a aktuální přehled o plánovaných či prováděných činnostech, včetně nákladů na ně. S cílem zajistit synergii úsilí a účinný kontakt se střediskem SEESAC bude rovněž posílena koordinace dárců na místní úrovni a bude zajištěna koordinační funkce, především určením regionálního koordinátora pro palné zbraně působícího v některé z delegací EU v jihovýchodní Evropě, jako je například delegace EU v Bělehradě.
5.2.2.Holistické řízení s cílem provádět opatření týkající se jihovýchodní Evropy
Komise navrhuje zefektivnit činnost stávajících subjektů za účelem zlepšení koordinace. Politické vedení by v EU měla i nadále zajišťovat Rada a měly by se na něm podílet i schůzky ministrů spravedlnosti a vnitřních věcí a případně i ministrů zahraničních věcí či jiných ministrů z členských států EU a partnerů z jihovýchodní Evropy
S cílem zajistit strategické regionální řízení činností by se i nadále měly scházet všechny meziministerské subjekty svolávající všechny instituce příslušné pro kontrolu lehkých zbraní (komise pro lehké zbraně), a to za přítomnosti zástupců EU. Jak je tomu již nyní, byly by zároveň s těmito setkáními pořádány schůzky ohledně koordinace plánu umožňující posoudit pokrok při provádění plánu, sdílet získané poznatky a jednat o odstranění přetrvávajících nedostatků.
Na úrovni regionálních donucovacích orgánů by rovněž bylo vhodné zefektivnit širokou škálu stávajících subjektů. Komise navrhuje, aby se společné schůzky mezi EU a odborníky z jihovýchodní Evropy odehrávaly v rámci platformy EMPACT pro palné zbraně, kam jsou partneři ze západního Balkánu již zváni.
Komise vyzývá orgány na všech úrovních, aby vyslaly účastníky, kterým svěří jasný mandát k tomu, aby mohli vydávat stanoviska a přijímat závazky nebo se vyjadřovat k případným výstupům.
Pokud jde o správní řízení, středisko SEESAC od roku 2002 významně usnadňuje postupy komisí pro lehké zbraně a sítě odborníků z jihovýchodní Evropy na palné zbraně a koordinaci regionálního plánu. Poskytuje rovněž značnou technickou pomoc partnerům z tohoto regionu, což se setkalo s pochvalnou odezvou všech zúčastněných stran působících na místě. Tento proces by měl pokračovat v souladu s rozhodnutími Rady EU (SZBP) 2013/710, 2016/2356, 2018/1788 a 2019/2111 v duchu transparentnosti, pokud jde o celkové rozpočtové řízení, prostřednictvím řídícího výboru dárců. Konkrétně plánování schůzí či dokumenty týkající se rozpočtu a podávání zpráv by měly být prezentovány v souladu s integrovaným přístupem a po konzultaci s Komisí.
Komise přikládá mimořádnou důležitost vedení a podpoře partnerů, pokud jde o plnění různých závazků a využívání ukazatelů k měření výsledků, jako jsou půlroční zprávy o pokroku při provádění regionálního plánu předkládané středisku SEESAC a plánované hodnocení provádění plánu v polovině období podle rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1788.
V plné míře proto využije proces přistoupení jako prostředek k projednávání a sledování kroků podniknutých za účelem provádění akčního plánu. To znamená, že k hodnocení dosaženého pokroku budou využívána zasedání podvýboru pro spravedlnost a vnitřní záležitosti, jakož i každoroční zprávy o jednotlivých zemích. Za účelem podpory plnění cílů akčního plánu budou využívána jednání o přistoupení v kapitole 24 – spravedlnost, svoboda a bezpečnost. Pokud jde o země, které nejsou součástí procesu rozšíření, o aktualizaci pokroku se bude jednat v rámci podvýborů pro spravedlnost a vnitřní záležitosti, platforem pro právní stát či dalších stávajících fór.
6.Závěry
Boj proti nedovolenému přístupu k palným zbraním musí být pro Evropskou unii, její členské státy a partnery průřezovou prioritou v oblasti bezpečnosti. Palné zbraně vyvolávají v lidech pocit fyzického ohrožení a zvyšují riziko domácího násilí, jež může skončit zabitím, nebo mohou být použity za sebevražedným účelem. Tento boj napomáhá i potírání dalších druhů trestné činnosti, jako je terorismus, nedovolený obchod s drogami, obchodování s lidmi, převaděčství migrantů, námořní pirátství, padělání, trestná činnost proti životnímu prostředí nebo organizovaná majetková trestná činnost. Komise vyzývá Evropský parlament, Radu, členské státy a partnery z jihovýchodní Evropy, aby v plné míře uznali nutnost posílit opatření v této oblasti na vnitrostátní úrovni, na úrovni EU a prostřednictvím mezinárodní spolupráce.
Komise se domnívá, že komplexní a víceoborová povaha tohoto akčního plánu může EU a jejím členským státům přinést soudržný operativní rámec na území EU, jakož i návrhy na spolupráci a podporu v boji proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi, které probíhá v jihovýchodní Evropě a mezi ní a EU.
Komise zejména vyzývá všechny orgány EU, donucovací orgány a zúčastněné subjekty, a to jak v Unii, tak v jihovýchodní Evropě, aby dostály výzvám uvedeným v tomto akčním plánu. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby schválily tento akční plán a podpořily plné využití potenciálu každé strategické priority.