EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019AP0325
P8_TA (2019)0325 Establishment of a framework to facilitate sustainable investment ***I European Parliament legislative resolution of 28 March 2019 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the establishment of a framework to facilitate sustainable investment (COM(2018)0353 — C8-0207/2018 — 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Position of the European Parliament adopted at first reading on 28 March 2019 with a view to the adoption of Regulation (EU) …/… of the European Parliament and of the Council on the establishment of a framework to facilitate sustainable investment (Text with EEA relevance)
P8_TA(2019)0325 Zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování ***I Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. března 2019 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) …/… o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (Text s významem pro EHP)
P8_TA(2019)0325 Zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování ***I Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD)) P8_TC1-COD(2018)0178 Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. března 2019 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) …/… o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (Text s významem pro EHP)
Úř. věst. C 108, 26.3.2021, p. 1005–1031
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
26.3.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 108/1005 |
P8_TA(2019)0325
Zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování ***I
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování (COM(2018)0353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD))
(Řádný legislativní postup: první čtení)
(2021/C 108/56)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0353), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0207/2018), |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2018 (1), |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 5. prosince 2018 (2), |
— |
s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na společná jednání Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin podle článku 55 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0175/2019), |
1. |
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
2. |
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
P8_TC1-COD(2018)0178
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. března 2019 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) …/… o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Ustanovení čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii si klade za cíl vytvořit vnitřní trh, který usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, založený mimo jiné na vyváženém hospodářském růstu a vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. |
(2) |
Dne 25. září 2015 přijalo Valné shromáždění OSN nový globální rámec pro udržitelný rozvoj: Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 (4), jehož základem jsou cíle udržitelného rozvoje vztahující se na tři pilíře udržitelného rozvoje: environmentální, sociální a ekonomický/správní. Sdělení Komise z roku 2016 o dalších krocích k udržitelné evropské budoucnosti (5) spojuje cíle udržitelného rozvoje s rámcem politiky Unie tak, aby bylo zajištěno, že všechna opatření a politické iniciativy Unie, a to v rámci Unie i globálně, přijmou cíle udržitelného rozvoje za své již na samém začátku. Evropská rada v závěrech ze dne 20. června 2017 (6) potvrdila závazek Unie a členských států k provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 úplným, soudržným, komplexním, integrovaným a účinným způsobem a v úzké spolupráci s partnery i dalšími zúčastněnými stranami. |
(3) |
V roce 2016 uzavřela Rada jménem Unie Pařížskou dohodu o klimatu (7). Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) Pařížské dohody o klimatu stanoví cíl zlepšit reakci na změnu klimatu, mimo jiné sladěním finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu. |
(4) |
Pro zajištění dlouhodobé konkurenceschopnosti ekonomiky Unie jsou klíčové udržitelnost a přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství, které účinněji využívá zdroje. Udržitelnost je již dlouho ve středu zájmu politiky Evropské unie a její sociální a environmentální rozměr je uznán ve Smlouvách. |
(5) |
V prosinci 2016 Komise pověřila skupinu odborníků na vysoké úrovni, aby vypracovala zastřešující a komplexní strategii Unie pro udržitelné financování. Zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, která byla zveřejněna dne 31. ledna 2018 (8), vyzývá k vytvoření technicky důkladně zajištěného klasifikačního systému na úrovni Unie, aby bylo zřejmé, které činnosti jsou „zelené“ nebo „udržitelné“, přičemž se má začít činnostmi v oblasti zmírňování změny klimatu. |
(6) |
V březnu 2018 Komise zveřejnila svůj akční plán „Financování udržitelného růstu“ (9) na vytvoření ambiciózní a komplexní strategie pro udržitelné financování. Jedním z cílů stanovených v tomto akčním plánu je přesměrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím za účelem dosažení udržitelného a inkluzivního růstu. Zavedení jednotného klasifikačního systému a ukazatelů pro udržitelné činnosti stanovení míry udržitelnosti činností je nejdůležitějším a nejnaléhavějším opatřením, s nímž akční plán počítá. V akčním plánu se uznává, že se přesouvání kapitálových toků k udržitelnějším činnostem musí opírat o společné , ucelené chápání toho, co znamená pojem „udržitelný“ dopadu ekonomických činností a investic na udržitelnost životního prostředí a účinné využívání zdrojů . V první fázi by měly pomoci jasné pokyny ohledně činností považovaných za činnosti, které přispívají k environmentálním cílům, informovat investory o investicích, které finančně podporují environmentálně udržitelné ekonomické činnosti. V pozdější fázi mohou ekonomické činnosti podle jejich míry udržitelnosti . S ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN a závěry Evropské rady ze dne 20. června 2017 by měly být vypracovány další pokyny ohledně činností, které přispívají k jiným cílům v oblasti udržitelnosti, včetně sociálních a správních cílů , čímž by se dosáhlo úplného, soudržného, komplexního, integrovaného a účinného provedení Agendy 2030 . [pozm. návrh 80] |
(6a) |
I když bereme na vědomí nutnost zabývat se změnou klimatu, úzké zaměření na uhlíkovou expozici by mohlo mít neblahé vedlejší účinky kvůli přesměrování investičních toků na cíle, které přinášejí další rizika pro životní prostředí. Je tedy třeba zavést odpovídající záruky, která zajistí, že ekonomické činnosti nebudou poškozovat jiné environmentální cíle, jako je biologická rozmanitost a energetická účinnost. Investoři potřebují ohledně environmentálních rizik a jejich dopadu srovnatelné a ucelené informace, aby mohli svá portfolia posoudit nejen z hlediska uhlíkové expozice. [pozm. návrh 2] |
(6b) |
Vzhledem k naléhavosti panující v několika vzájemně propojených oblastech zhoršujícího se stavu životního prostředí a nadměrné spotřeby zdrojů je potřeba zaujmout systémový přístup k exponenciálně rostoucím negativním tendencím, jako je ztráta biologické rozmanitosti, globální nadměrná spotřeba zdrojů, výskyt nových hrozeb včetně nebezpečných chemických látek a jejich směsí, nedostatečná výživa, změna klimatu, poškození ozonové vrstvy, okyselování oceánů, úbytek sladké vody a změna systému využívání půdy. Proto je nutné přijímat opatření, která jsou zaměřená na budoucnost a odpovídají rozsahu budoucích problémů. Rozsah těchto problémů vyžaduje ucelený a ambiciózní přístup a uplatnění přísné zásady předběžné opatrnosti. [pozm. návrh 3] |
(7) |
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU (10) požadovalo zvýšit finanční prostředky soukromého sektoru na výdaje související s životním prostředím a oblastí klimatu, zejména zavedením pobídek a metodik, které budou stimulovat společnosti k měření environmentálních nákladů jejich podnikatelské činnosti a zisků plynoucích z využívání environmentálních služeb. |
(7a) |
Zpráva Evropského parlamentu z vlastního podnětu ze dne 29. května 2018 o udržitelných financích stanoví základní prvky ukazatelů udržitelnosti a taxonomie jako pobídku k udržitelným investicím. Měl by být zajištěn soulad mezi příslušnými právními předpisy. [pozm. návrh 4] |
(8) |
Dosažení cílů udržitelného rozvoje v Unii vyžaduje směrování kapitálových toků směrem k udržitelným investicím. Pro dosažení těchto cílů je důležité plně využít potenciálu vnitřního trhu. Je rovněž důležité zajistit, aby kapitálové toky nasměrované na udržitelné investice nebyly na vnitřním trhu narušeny. |
(8a) |
Rozsah problému zahrnuje postupný přechod celého finančního systému k podpoře hospodářství tak, aby fungovalo na udržitelném základě. Za tímto účelem je nutné, aby se udržitelné financování stalo součástí hlavního proudu, a dopad na udržitelnost je třeba zohlednit, pokud jde o finanční produkty a služby. [pozm. návrh 5] |
(9) |
Účinným způsobem, jak směrovat postupně přesouvat soukromé investice z činností, jež mají negativní dopady na životní prostředí, do udržitelných udržitelnějších činností, je nabízení finančních produktů, které sledují environmentálně udržitelné cíle. Vnitrostátní požadavky pro uvedení finančních produktů , služeb a korporátních dluhopisů na trh jakožto udržitelných investic, které jsou uvedené v tomto nařízení, a to zejména požadavky stanovené s cílem umožnit příslušným aktérům na trhu používat vnitrostátní značku, mají za cíl zvýšení důvěry investorů a povědomí o rizicích , zviditelnění a řešení obav z klamavé ekologické reklamy (tzv. greenwashingu). Greenwashingem se rozumí získání nespravedlivé konkurenční výhody tím, že se na trh uvede finanční produkt jakožto šetrný k životnímu prostředí, i když ve skutečnosti nesplňuje základní environmentální normy. V současné době má systémy označování zavedeno jen několik členských států. Vycházejí z různých taxonomií pro klasifikaci různých environmentálně udržitelných ekonomických činností. Vzhledem k politickým závazkům v rámci Pařížské dohody i na úrovni Unie je pravděpodobné, že pokud jde o finanční produkty nebo korporátní dluhopisy, které jsou uváděny na trh jako environmentálně udržitelné, bude systémy označování nebo jiné požadavky na aktéry na trhu zavádět stále více členských států. Členské státy by při tom používaly vlastní vnitrostátní taxonomie pro účely stanovení, které investice lze považovat za udržitelné. Pokud budou takové vnitrostátní požadavky založeny na různých kritériích a ukazatelích týkajících se toho, které ekonomické činnosti lze považovat za environmentálně udržitelné, bude to investory odrazovat od investování přes hranice, a to z důvodu obtíží při porovnávání různých investičních příležitostí. Navíc by hospodářské subjekty, které chtějí přilákat investice z celé Unie, musely splňovat různá kritéria v různých členských státech, aby jejich činnosti mohly být považovány za environmentálně udržitelné pro účely různých značek. Chybějící jednotná kritéria tudíž zvýší a ukazatele budou směrovat investice způsobem, který je z hlediska životního prostředí neúčinný a v některých případech kontraproduktivní, a povedou k nesplněným cílům v oblasti životního prostředí a udržitelnosti. Tato chybějící kritéria tedy zvyšují náklady a vytvoří vytvářejí pro hospodářské subjekty významný odrazující faktor, který brání udržitelným investicím v přístupu na přeshraniční kapitálové trhy. Očekává se, že překážky v přístupu na přeshraniční kapitálové trhy pro účely získávání finančních prostředků na udržitelné projekty dále porostou. Kritéria pro určení, zda se jedná o ekonomickou činnost, která a ukazatele pro určení míry udržitelnosti ekonomické činnosti je environmentálně udržitelná, by proto měla být harmonizována třeba postupně harmonizovat na úrovni Unie, aby se odstranily překážky pro fungování vnitřního trhu a zamezilo jejich vzniku v budoucnosti. Při této harmonizaci informací, parametrů a kritérií si budou hospodářské subjekty moci snadněji obstarat finanční prostředky pro své zelené environmentálně udržitelné činnosti přes hranice, neboť jejich ekonomické činnosti bude možno porovnat podle jednotných kritérií a ukazatelů , aby mohly být vybrány jako podkladová aktiva pro environmentálně udržitelné investice. Přilákat investice přes hranice v rámci Unie proto bude snazší. [pozm. návrh 6] |
(9a) |
Aby Unie dosáhla svých závazků v oblasti životního prostředí a klimatu, je třeba mobilizovat soukromé investice. Dosažení tohoto cíle vyžaduje dlouhodobé plánování a stabilitu a předvídatelnost regulace pro investory. Za účelem zajištění soudržného politického rámce pro udržitelné investice je proto důležité, aby ustanovení tohoto nařízení stavěla na stávajících právních předpisech Unie. [pozm. návrh 7] |
(10) |
Kromě toho, pokud účastníci trhu neposkytnou investorům žádné vysvětlení ohledně toho nezveřejní to , jak činnosti, do nichž investují, negativně či pozitivně přispějí k environmentálním cílům, nebo pokud budou při vysvětlování toho, co je „udržitelná“ ekonomická činnost míra environmentální udržitelnosti ekonomické činnosti , používat rozdílné pojmy parametry a kritéria pro určení dopadu , bude pro investory nepřiměřeně obtížné tyto různé finanční produkty ověřit a porovnat. Bylo zjištěno, že tato skutečnost investory od investování do „zelených“ udržitelných finančních produktů odrazuje. Nedostatečná důvěra investorů má navíc na trhu s udržitelnými investicemi závažné negativní dopady. Dále se ukázalo, že vnitrostátní předpisy nebo tržní iniciativy přijaté za účelem řešení této otázky v rámci vnitrostátních hranic povedou k fragmentaci vnitřního trhu. Pokud účastníci finančního trhu budou zveřejňovat, jakým způsobem finanční produkty, o nichž tvrdí, že jsou šetrné k životnímu prostředí, splňují environmentální cíle, a budou při tom používat pro celou Unii společná kritéria ohledně toho, co je environmentálně udržitelná ekonomická činnost, pomůže to investorům porovnat investiční příležitosti šetrné k životnímu dopad investičních příležitostí na životní prostředí přes hranice a bude to motivovat investující podniky, aby učinily své obchodní modely udržitelnější . Investoři budou do „zelených“ finančních produktů v celé Unii investovat s vyšší důvěrou, čímž se zlepší fungování vnitřního trhu. [pozm. návrh 8] |
(10a) |
Za účelem dosažení smysluplného dopadu na životní prostředí a širšího dopadu na udržitelnost, snížení zbytečné administrativní zátěže účastníků finančního trhu a dalších zúčastněných stran a usnadnění růstu financování udržitelných ekonomických činností ze strany evropských finančních trhů by taxonomie měla být založena na harmonizovaných, porovnatelných a jednotných kritériích a ukazatelích, alespoň včetně ukazatelů pro oběhové hospodářství. Tyto ukazatele by měly být sladěny s jednotnou metodikou posuzování životního cyklu a uplatňovány ve všech regulačních iniciativách Unie. Měly by být základem pro posuzování environmentálního rizika a dopadu ekonomických činností a investic. Je třeba zabránit jakémukoli překrývání právních předpisů, které by nebylo v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy a přiměřenosti a cílem vytvořit konzistentní terminologii a jasný regulační rámec; Je rovněž třeba vyhnout se jakékoli zbytečné zátěži orgánů i finančních institucí. Stejně tak by měl být jasně definován rozsah a použití technických screeningových kritérií, jakož i odkaz na další iniciativy předtím, než taxonomie a příslušná kritéria vstoupí v platnost. Stanovení harmonizovaných kritérií pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti by mělo zohledňovat pravomoci členských států v různých oblastech politiky. Požadavky tohoto nařízení by se měly uplatňovat přiměřeně na malé a jednoduché instituce, jak je stanoví toto nařízení. [pozm. návrh 9] |
(10b) |
Ukazatele by měly být harmonizovány na základě existujících aktivit, jako je například činnost Komise, Evropské agentury pro životní prostředí a OECD, a měly by zachycovat dopad na životní prostředí z hlediska CO2 a dalších emisí, biologickou rozmanitost, produkci odpadu, využívání energie a obnovitelné energie, surovin a vody a přímé a nepřímé využívání půdy, jak je stanoveno rámcem Komise pro sledování oběhového hospodářství (COM(2018)0029), akčním plánem EU pro oběhové hospodářství (COM(2015)0614) a usnesením Evropského parlamentu ze dne 9. července 2015 o účinném využívání zdrojů: směrem k oběhovému hospodářství (2014/2208(INI)). Kromě toho by ukazatele měly být navrženy tak, aby zohledňovaly i doporučení skupiny odborníků Evropské komise pro financování oběhového hospodářství. Komise by měla posoudit, jak zahrnout činnost této skupiny odborníků do činnosti skupiny technických odborníků (TEG). Ukazatele by měly zohledňovat mezinárodně uznávané udržitelné normy. [pozm. návrh 10] |
(11) |
Aby byly odstraněny stávající překážky ve fungování vnitřního trhu a bylo zamezeno vzniku takovýchto překážek v budoucnosti, měly by být členské státy a Unie povinny používat při zavádění požadavků pro aktéry na trhu za účelem označování finančních produktů , služeb nebo korporátních dluhopisů, které jsou na vnitrostátní úrovni na trh uváděny jako environmentálně udržitelné, společnou koncepci environmentálně udržitelných týkající se míry environmentální udržitelnosti investic. Ze stejných důvodů by správci fondů a institucionální investoři, kteří udávají, že sledují environmentální cíle, měli používat stejnou koncepci environmentálně udržitelných investic a stejné ukazatele, parametry a kritéria pro výpočet dopadu na životní prostředí při zveřejňování údajů o naplňování těchto cílů. [pozm. návrh 11] |
(12) |
Stanovení kritérií pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti může přimět podniky, aby dobrovolně zveřejňovaly na svých internetových stránkách informace Informace o environmentálně udržitelných ekonomických činnostech, které provádějí. Tyto informace dopadu činností na životní prostředí pomohou příslušným aktérům na finančních trzích nejen snadno zjistit, které podniky provádějí environmentálně udržitelné ekonomické činnosti, a stanovit míru environmentální udržitelnosti ekonomických činností prováděných podniky, ale usnadní to těmto podnikům i získávání finančních prostředků na jejich zelené činnosti. [pozm. návrh 12] |
(13) |
Unijní klasifikace environmentálně udržitelných Celounijní ukazatele významné pro určení dopadu ekonomických činností na životní prostředí by měly umožnit rozvoj budoucích politik a strategií Unie, včetně celounijních norem pro environmentálně udržitelné finanční produkty, a v konečném důsledku zavedení značek, kterým bude formálně uznáno dodržování uvedených norem v celé Unii, a rovněž by měly být základem pro další ekonomická, regulační a obezřetnostní opatření . Jednotné právní požadavky pro považování investic za environmentálně udržitelné zohlednění míry environmentální udržitelnosti investic , které budou založeny na jednotných kritériích pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti stanovení míry environmentální udržitelnosti ekonomických činností a na společných ukazatelích pro posuzování dopadu investic na životní prostředí , jsou nezbytným východiskem pro budoucí právní předpisy Unie zaměřené na usnadnění přechodu umožnění těchto z investic s negativním dopadem na životní prostředí na investice s dopadem pozitivním . [pozm. návrh 13] |
(14) |
V souvislosti s dosahováním cílů udržitelného rozvoje v Unii se by při zapojení a nasměrování soukromých investic paralelně s veřejnými výdaji směrem k udržitelným investicím ukázala jako mohla být účinná politická rozhodnutí, např. vytvoření Evropského fondu pro strategické investice. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 (11) stanoví cíl, aby v rámci Evropského fondu pro strategické investice bylo 40 % horizontálních investic určeno na projekty infrastruktury a inovace obsahující složky týkající se klimatu. Společná kritéria pro udržitelnost ekonomických činností a společné ukazatele pro posuzování dopadu na životní prostředí by mohla mohly být základem pro budoucí podobné iniciativy Unie na podporu zapojení investic, které budou sledovat cíle související s klimatem nebo jiné environmentální cíle. [pozm. návrh 14] |
(15) |
Aby se předešlo fragmentaci trhu, stejně jako poškozování zájmů spotřebitelů v důsledku odlišných názorů na environmentálně udržitelné ekonomické činnosti míru environmentální udržitelnosti ekonomických činností , měly by vnitrostátní požadavky, které by měli účastníci trhu dodržovat, pokud chtějí uvádět na trh finanční produkty nebo podnikové dluhopisy stanovené v tomto nařízení jako environmentálně udržitelné, vycházet z jednotných kritérií pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti. K těmto aktérům na trhu patří účastníci finančního trhu, kteří nabízejí „zelené“ udržitelné finanční produkty nebo služby , a nefinanční společnosti vydávající „zelené“ udržitelné podnikové dluhopisy. [pozm. návrh 15] |
(16) |
Aby se zabránilo poškozování zájmů spotřebitelů, měli by správci fondů a institucionální investoři nabízející finanční produkty jako environmentálně udržitelné zveřejňovat, jak a do jaké míry byla při určování environmentální udržitelnosti investic použita kritéria pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti. Zveřejněné informace by měly pomoci investorům pochopit, jaký je procentní podíl investic do environmentálně udržitelných ekonomických činností v porovnání se všemi ekonomickými činnostmi, a tudíž do jaké míry jsou investice environmentálně udržitelné. Komise by měla upřesnit, jaké informace mají být pro tento účel zveřejňovány. Uvedené informace by měly umožnit příslušným vnitrostátním orgánům snadno ověřit splnění povinnosti zveřejnění a vynucovat tuto povinnost v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy. |
(17) |
Aby se zabránilo jejímu obcházení, měla by tato povinnost platit i v případě, že jsou pro všechny finanční produkty , jež jsou nabízeny s tím, že mají podobné vlastnosti jako environmentálně udržitelné investice, včetně těch, které mají za cíl ochranu životního prostředí v širším smyslu. Po účastnících finančního trhu by se nemělo vyžadovat, aby investovali pouze do environmentálně udržitelných ekonomických činností, které byly určeny podle technických screeningových kritérií stanovených v tomto nařízení. Měli Účastníci a další subjekty finančních trhů by být pobízeni k tomu, aby informovali Komisi, pokud se domnívají, že by nějaká ekonomická činnost, která nesplňuje dosud nebyla stanovena odpovídající technická screeningová kritéria nebo pro kterou taková kritéria dosud nebyla stanovena, měla pro činnosti, které financují, a že tedy jejich finanční produkty by měly být považována považovány za environmentálně udržitelnou udržitelné , a pomohli tak Komisi posoudit, zda je vhodné technická screeningová kritéria doplnit nebo aktualizovat. [pozm. návrh 16] |
(18) |
Pro účely určení toho, zda je ekonomická činnost environmentálně udržitelná, míry environmentální udržitelnosti ekonomické činnosti by měl být vypracován vyčerpávající seznam environmentálních cílů založený na ukazatelích měřících environmentální dopad, ze zohledněním jejího dopadu na celý hodnotový řetězec daného odvětví a při zjištění soudržnosti se stávajícími právními předpisy Unie, jako je balíček o čisté energii . [pozm. návrh 17] |
(19) |
Environmentální cíl ochrany zdravých ekosystémů by měl být interpretován s ohledem na příslušné legislativní i nelegislativní nástroje Unie, mimo jiné na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (12), směrnici Rady 92/43/EHS (13), nařízení Evropského parlamentu a Rady 1143/2014 (14), strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (15), strategii EU v oblasti zelené infrastruktury, směrnici Rady 91/676 (16), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2014 (17), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 (18), akční plán týkající se prosazování práva, správy a obchodu v oblasti lesnictví (19) a akční plán pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (20). |
(20) |
Pro každý environmentální cíl by měla být stanovena jednotná kritéria založená na informacích poskytnutých prostřednictvím harmonizovaných ukazatelů , podle nichž by se posuzovalo, zda ekonomické činnosti významným způsobem přispívají k dosažení tohoto cíle. Jedním z prvků jednotných kritérií by měl být požadavek, aby nebyl vážně poškozován žádný z environmentálních cílů stanovených v tomto nařízení. Mělo by se tak předejít tomu, že investice budou považovány za environmentálně udržitelné, i když ekonomické činnosti, které těchto investic využívají, způsobují škody na životním prostředí v rozsahu, který převažuje nad jejich přínosem k environmentálnímu cíli. Podmínky, aby bylo dosaženo významného přínosu a nebyla způsobena vážná škoda, by měly umožnit, aby investice do environmentálně udržitelných ekonomických činností byly pro environmentální cíle skutečně přínosem. [pozm. návrh 18] |
(21) |
S ohledem na společný závazek Evropského parlamentu, Rady a Komise plnit zásady zakotvené v evropském pilíři sociálních práv ve prospěch udržitelného růstu podporujícího začlenění a uznání významu mezinárodních minimálních lidských a pracovních práv a norem by měl být soulad s minimálními zárukami podmínkou pro to, aby mohly být ekonomické činnosti považovány za environmentálně udržitelné. Z tohoto důvodu by měly být ekonomické činnosti považovány za environmentálně udržitelné, pokud je při jejich provádění dodržována Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci a osm základních úmluv MOP. Základní úmluvy MOP definují lidská a pracovní práva, která by podniky měly dodržovat. Některé z těchto mezinárodních norem jsou rovněž zakotveny v Listině základních práv Evropské unie, zejména zákaz otroctví a nucených prací a zásada nediskriminace. Těmito minimálními zárukami není dotčeno uplatňování případných přísnějších požadavků na životní prostředí, zdraví a bezpečnost i sociální udržitelnost stanovených v právních předpisech Unie. |
(22) |
Vzhledem ke specifickým technickým údajům potřebným k posouzení dopadu ekonomické činnosti na životní prostředí a k rychle se měnícímu charakteru jak vědy, tak technologií by se měla kritéria relevantní pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti určování míry environmentální udržitelnosti ekonomických činností podle těchto změn pravidelně upravovat. Aby byla byly kritéria a ukazatele aktualizovaná, zakládala aktuální a zakládaly se na vědeckých poznatcích a na názorech odborníků i relevantních zúčastněných stran, měly by být podmínky významného přínosu a vážné škody pro různé ekonomické činnosti specifikovány s vyšší přesností a měly by být pravidelně aktualizovány. Za tímto účelem by měla Komise stanovit dostatečně podrobná a kalibrovaná technická screeningová kritéria a soubor harmonizovaných ukazatelů pro různé ekonomické činnosti, a to na základě technických údajů vícestranné platformy pro udržitelné finance. [pozm. návrh 19] |
(23) |
Některé ekonomické činnosti mají negativní dopad na životní prostředí a významného přínosu k jednomu nebo více environmentálním cílům lze dosáhnout tím, že se tento negativní dopad sníží. U těchto ekonomických činností je vhodné stanovit technická screeningová kritéria, která budou vyžadovat podstatné zlepšení environmentální výkonnosti v porovnání mj. s průměrem daného odvětví , aby bylo možné posoudit, zda tato činnost může významným způsobem přispět k jednomu či více environmentálním cílům . Tato kritéria by měla vzít v úvahu rovněž dlouhodobý dopad (tj. více než 3 roky) konkrétní ekonomické činnosti , zejména přínosy výrobků a služeb pro životní prostředí při jejich používání, jakož i přínos meziproduktů, a tím posoudit dopad všech fází výroby a používání v celém hodnotovém řetězci a životním cyklu . [pozm. návrh 20] |
(24) |
Ekonomická činnost by neměla být považována za environmentálně udržitelnou, pokud namísto přínosů životní prostředí spíše poškozuje nemá čistý přínos pro životní prostředí . Technická screeningová kritéria by měla určit minimální požadavky nezbytné k tomu, aby se zabránilo významnému poškozování jiných cílů. Při stanovování a aktualizaci technických screeningových kritérií by měla Komise zajistit, aby tato kritéria byla založena rozumná, přiměřená a založená na dostupných vědeckých poznatcích a aby byla zohledňovala celý technologický řetězec a životní cyklus příslušných technologií . Měla by rovněž zajistít, aby byla pravidelně aktualizována. Pokud vědecké hodnocení neumožní určit riziko s dostatečnou mírou jistoty, měla by se uplatnit zásada předběžné opatrnosti v souladu s článkem 191 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). [pozm. návrh 21] |
(25) |
Při stanovování a aktualizaci technických screeningových kritérií a souboru harmonizovaných ukazatelů by Komise měla zohlednit příslušné právní předpisy Unie, jakož i nelegislativní nástroje Unie, které již byly zavedeny, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (21), systému EU pro environmentální řízení podniků a audit (22), kritérií EU pro zelené veřejné zakázky (23) , platformy Komise pro oběhové hospodářství, evropské platformy posuzování životního cyklu a probíhající práce na pravidlech týkajících se environmentální stopy produktů a organizací (24). Aby nedocházelo ke zbytečným rozporům s klasifikacemi ekonomických činností, které již existují pro jiné účely, měla by Komise rovněž zohlednit statistické klasifikace týkající se odvětví environmentálních výrobků a služeb, konkrétně klasifikaci činností a výdajů na ochranu životního prostředí (CEPA) a klasifikaci činností v oblasti hospodaření s přírodními zdroji (CReMA) (25). [pozm. návrh 22] |
(26) |
Při stanovování a aktualizaci technických screeningových kritérií a harmonizovaných ukazatelů by Komise měla rovněž zohlednit specifika odvětví infrastruktury různých odvětví a environmentální, sociální a ekonomické externality v rámci analýzy nákladů a přínosů. V tomto ohledu by měla Komise vzít do úvahy práci mezinárodních organizací, např. OECD, příslušné právní předpisy a normy Unie, mimo jiné směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (26), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (27), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (28), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (29), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (30) a stávající metodiku. V této souvislosti by měla technická screeningová kritéria a ukazatele podporovat vhodné rámce správy integrující environmentální, sociální a správní faktory, jak je uvedeno v zásadách odpovědného investování OSN (31), ve všech fázích životního cyklu projektu. [pozm. návrh 23] |
(26a) |
Při definování technických screeningových kritérií by Komise měla rovněž vzít v úvahu přechodná opatření směřující k činnostem, které podporují přechod k udržitelnějšímu, nízkouhlíkovému hospodářství. Pro společnosti, které jsou v současnosti zapojeny do hospodářských činností vysoce poškozujících životní prostředí, by měly existovat pobídky na rychlý přechod k environmentálně udržitelnému nebo alespoň environmentálně neproblematickému statutu. Tam, kde k těmto procesům přechodu dochází, by se měla podpořit technická screeningová kritéria. Pokud je do tohoto přechodu zjevně zapojena většina podniků provozujících zvláště škodlivé činnosti, mohou tuto skutečnost screeningová kritéria zohlednit. Existence vážného úsilí o přechod může být prokázána mimo jiné dlouhodobým úsilím v oblasti výzkumu a vývoje, novými velkými projekty s vynaložením investičního kapitálu a environmentálně udržitelnějšímu technologiemi nebo konkrétními plány přechodu v úvodních stádiích provádění. [pozm. návrh 24] |
(27) |
Za účelem podpory environmentálně udržitelných inovací a aby se předešlo narušení hospodářské soutěže při získávání financí na environmentálně udržitelné ekonomické činnosti, měla by technická screeningová kritéria zajistit, aby veškeré relevantní ekonomické činnosti v konkrétním hlavních odvětvích (tj. odvětví NACE, jako je zemědělství, lesnictví a rybolov, výroba, dodávky elektřiny, plynu, páry a klimatizace, stavebnictví, doprava a skladování) mohly být považovány za environmentálně udržitelné a bylo s nimi zacházeno stejně, pokud přispívají stejnou měrou k jednomu nebo více environmentálním cílům stanoveným v tomto nařízení , aniž by významně poškozovaly jiné environmentální cíle uvedené v článcích 3 a 12 . Potenciální schopnost přispívat k uvedeným environmentálním cílům se však může v různých odvětvích lišit, což by se mělo ve screeningových kritériích odrazit. Nicméně v rámci jednotlivých odvětví hlavních ekonomických odvětví by tato kritéria neměla nespravedlivě znevýhodňovat určité ekonomické činnosti na úkor jiných, pokud prvně jmenované činnosti přispívají k environmentálním cílům ve stejném rozsahu jako ty druhé , aniž by významně poškozovaly jiné environmentální cíle uvedené v článcích 3 a 12 . [pozm. návrh 25] |
(27a) |
Environmentálně udržitelné činnosti jsou výsledkem technologií a produktů, které jsou rozvíjeny v rámci celého hodnotového řetězce. Z tohoto důvodu by technická screeningová kritéria měla vzít při konečném plnění environmentálně udržitelných činností v úvahu úlohu celého hodnotového řetězce, od zpracování surovin až po konečný produkt a jeho odpadovou fázi. [pozm. návrh 26] |
(27b) |
Aby se zabránilo narušení dobře fungujících hodnotových řetězců, mělo by být v rámci technických screeningových kritérií uvažováno o tom, aby byly environmentálně udržitelné činnosti umožněny technologiemi a produkty vyvinutými větším počtem hospodářských subjektů. [pozm. návrh 27] |
(28) |
Při stanovování technických screeningových kritérií by Komise měla posoudit potenciální rizika přechodu , zda by přijetí rychlost přijímání těchto kritérií pro environmentálně udržitelné činnosti vedlo vedla k uvíznutí aktiv nebo k nekonzistentním pobídkám a zda by mělo negativní dopad na likviditu na finančních trzích. [pozm. návrh 28] |
(29) |
K zamezení nadměrně zatěžujících nákladů na dodržování předpisů pro hospodářské subjekty by měla Komise stanovit technická screeningová kritéria, která budou dostatečně srozumitelná z právního hlediska, proveditelná, snadno použitelná a u nichž bude možno ověřit soulad v rámci přiměřených nákladů na dodržování právních předpisů. |
(30) |
Aby se zajistilo, že investice budou nasměrovány do ekonomických činností, které mají na environmentální cíle největší pozitivní dopad, měla by Komise přednostně stanovit technická screeningová kritéria pro ekonomické činnosti, které potenciálně nejvíce přispívají k plnění environmentálních cílů. Screeningová kritéria by měla zohledňovat výsledky projektů s cílem usnadnit identifikaci a vývoj nových technologií a zohlednit škálovatelnost těchto technologií. [pozm. návrh 29] |
(31) |
Vhodná technická screeningová kritéria by měla být stanovena pro odvětví dopravy, mimo jiné pro mobilní aktiva, přičemž je třeba zohlednit celý životní cyklus technologií a skutečnost, že odvětví dopravy, včetně mezinárodní lodní dopravy, přispívá k téměř 26 % všech emisí skleníkových plynů v Unii. Jak vyplývá z akčního plánu týkajícího se financování udržitelného růstu (32), odvětví dopravy představuje přibližně 30 % dodatečných ročních investičních potřeb na udržitelný rozvoj v Unii, mimo jiné kvůli zvýšení elektrifikace nebo přechodu na ekologičtější druhy dopravy prostřednictvím podpory přechodu na jiné druhy dopravy a řízení provozu. [pozm. návrh 30] |
(32) |
Je obzvláště důležité, aby Komise při přípravě technických screeningových kritérií vedla odpovídající konzultace v souladu s požadavky na zlepšování právní úpravy. Do postupu stanovování a aktualizace technických screeningových kritérií a harmonizovaných ukazatelů by se měly rovněž zapojit relevantní zúčastněné strany a postup by měl vycházet z vědeckých poznatků , socioekonomického dopadu, osvědčených postupů a stávající práce a subjektů , zejména pak platformy Evropské komise pro oběhové hospodářství, a z doporučení odborníků, kteří mají prokazatelné znalosti a všeobecné zkušenosti v příslušných oblastech. Za tímto účelem by Komise měla vytvořit platformu pro udržitelné finance. Tato platforma by měla být složena z ze široké škály odborníků zastupujících jak veřejný, tak soukromý sektor , aby bylo zajištěno náležité zohlednění zvláštností všech relevantních odvětví . Mezi zástupce veřejného sektoru by měli patřit odborníci z Evropské agentury pro životní prostředí a vnitrostátních agentur pro ochranu životního prostředí , evropských orgánů dohledu , Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví a Evropské investiční banky. Mezi odborníky ze soukromého sektoru by měli patřit zástupci relevantních zúčastněných stran, včetně aktérů finančního i nefinančního trhu, zástupců reálné ekonomiky zastupujících širokou škálu odvětví, univerzit, výzkumných ústavů, sdružení a organizací. V případě potřeby by platforma měla mít možnost vyžádat si radu od nečlenů. Platforma by měla poskytovat Komisi poradenství v otázkách rozvoje, analýzy a přezkumu technických screeningových kritérií a harmonizovaných ukazatelů , včetně jejich možného vlivu na oceňování aktiv, která byla podle stávající praxe na trhu až do přijetí technických screeningových kritérií považována za zelená aktiva udržitelná . Platforma by měla rovněž Komisi poskytovat poradenství o tom, zda jsou se technická screeningová kritéria vhodná a ukazatele hodí pro další použití v budoucích politických iniciativách Unie, jejichž cílem je usnadnění udržitelných investic. Platforma by měla poskytovat Komisi poradenství ohledně vývoje účetních standardů udržitelnosti a integrovaných standardů pro podávání zpráv pro podniky a účastníky finančního trhu, a to i prostřednictvím revize směrnice 2013/34/EU. [pozm. návrh 31] |
(33) |
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení, a zejména za účelem stanovení a aktualizace dostatečně podrobných a kalibrovaných technických screeningových kritérií a ukazatelů pro různé ekonomické činnosti z hlediska toho, co představuje významný přínos a vážnou škodu pro environmentální cíle, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o informace požadované ke splnění povinnosti zveřejňování, která je stanovena v čl. 4 odst. 3, a technická screeningová kritéria uvedená v čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající veřejné konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Aby se zajistila rovná účast na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet všechny dokumenty současně s odborníky z členských států a odborníci Evropského parlamentu a Rady by měli mít systematicky přístup na zasedání odborných skupin Komise, které se přípravou aktů v přenesené pravomoci zabývají. [pozm. návrh 32] |
(34) |
Aby měli příslušní aktéři dostatek času na seznámení se s kritérii pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti stanovenými v tomto nařízení a měli možnost připravit se na jejich uplatňování, měly by se povinnosti stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé environmentální cíle začít uplatňovat šest měsíců po přijetí příslušných technických screeningových kritérií. |
(35) |
Uplatňování tohoto nařízení by mělo být pravidelně a alespoň po dvou letech přezkoumáváno, aby bylo možné posoudit pokrok při vypracování technických screeningových kritérií a harmonizovaných ukazatelů pro environmentálně udržitelné a environmentálně škodlivé činnosti, používání definice environmentálně udržitelných investic nebo investic jež mají negativní dopad na životní prostředí , a zda splnění povinností vyžaduje zavedení dalšího mechanismu ověřování. Tento přezkum by měl zahrnovat také posouzení, zda by měla být oblast ustanovení nezbytných k rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení rozšířena tak, aby se vztahovala na cíle sociální udržitelnosti. Do 31. března 2020 by Komise měla v případě potřeby zveřejnit další legislativní návrhy týkající se zavedení mechanismu ověřování dodržování kritérií. [pozm. návrh 33] |
(36) |
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu potřeby zavést jednotná kritéria a ukazatele pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti na úrovni Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, [pozm. návrh 34] |
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Kapitola I
Předmět, oblast působnosti a definice
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví kritéria pro určení toho, zda je ekonomická činnost environmentálně udržitelná míry dopadu ekonomické činnosti na životní prostředí a její udržitelnosti , aby bylo možné stanovit míru environmentální udržitelnosti investice.
2. Toto nařízení se vztahuje na:
a) |
opatření přijatá členskými státy nebo Unií, kterými se stanovují požadavky na aktéry na účastníky finančního trhu v souvislosti s finančními produkty nebo podnikovými dluhopisy, které jsou na trh v Unii uváděny jako environmentálně udržitelné; |
b) |
účastníky finančního trhu, kteří v Unii nabízejí finanční produkty jako environmentálně udržitelné investice nebo jako investice s podobnými vlastnostmi , a |
ba) |
účastníky finančního trhu, kteří nabízejí jiné finanční produkty, s výjimkou případů, kdy:
|
2a. Kritéria uvedená v čl. 1 odst. 1 se uplatňují přiměřeným způsobem, s cílem zamezit nadměrné administrativní zátěži a zohlednit povahu, velikost a složitost účastníka finančního trhu a úvěrových institucí prostřednictvím zjednodušených ustanovení pro malé a nepříliš složité subjekty v souladu s ustanoveními čl. 4 odst. 2d.
2b. Kritéria uvedená v prvním odstavci tohoto článku mohou být k účelům uvedeným v tomto odstavci použita poskytovateli finančních služeb, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 2, nebo ve vztahu k jiným finančním nástrojům než jsou ty, které jsou uvedeny v článku 2, na základě dobrovolnosti,
2c. Komise přijme akt v přenesené pravomoci, kterým blíže určí, které informace musí účastníci finančního trhu předkládat příslušným orgánům pro účely odst. 2 písm. a) tohoto článku. [pozm. návrhy 35, 55, 59, 87 a 96]
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a) |
„environmentálně udržitelnou investicí“ se rozumí investice, kterou se financuje jedna nebo více ekonomických činností, které lze podle tohoto nařízení pokládat za environmentálně udržitelné; |
b) |
„účastníky finančního trhu“ se rozumí účastníci finančního trhu kterýkoli z následujících subjektů , jak jsou vymezeni vymezeny v čl. 2 písm. a) [návrhu Komise na nařízení o zveřejňování informací ohledně udržitelných investic a rizik týkajících se udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2016/2341];
|
ba) |
„emitentem“ se rozumí registrovaný emitent ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. h) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (33) a čl. 2 písm. h) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 (34); |
c) |
„finančními produkty“ se rozumí finanční produkty správa portfolia, alternativní investiční fond, pojistný produkt s investiční složkou, penzijní produkt, penzijní plán, SKIPCP nebo podnikový dluhopis , jak jsou vymezeny v čl. 2 písm. j) [návrhu Komise na nařízení o zveřejňování informací ohledně udržitelných investic a rizik týkajících se udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2016/2341] , jakož i emise uvedené ve směrnici 2003/71/ES a v nařízení (EU) 2017/1129 ; |
ca) |
„environmentálními ukazateli“ se rozumí přinejmenším měření spotřeby zdrojů, jako jsou suroviny, energie, energie z obnovitelných zdrojů a voda, dopad na ekosystémové služby, emise včetně CO2, dopad na biologickou rozmanitost a využívání půdy a produkce odpadu, a to na základě vědeckých poznatků a metodiky Komise pro posuzování životního cyklu a podle rámce Komise pro sledování oběhového hospodářství (COM(2018)0029); |
cb) |
„příslušným vnitrostátním orgánem“ se rozumí příslušný orgán či orgány nebo orgán či orgány dohledu v členských státech stanovené v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010, nařízení (EU) č. 1093/2010 a nařízení (EU) č. 1094/2010, do jejichž oblasti působnosti spadá kategorie účastníků finančního trhu, na něž se vztahuje požadavek na zveřejnění uvedený v článku 4 tohoto nařízení; |
cc) |
„příslušným evropským orgánem dohledu“ se rozumí evropský orgán dohledu nebo evropské orgány dohledu stanovené v aktech Unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010, do jejichž oblasti působnosti spadá kategorie účastníků finančního trhu, na něž se vztahuje požadavek na zveřejnění uvedený v článku 4 tohoto nařízení; |
d) |
„zmírňováním změny klimatu“ se rozumí postupy, včetně přechodných opatření, nezbytné pro udržení zvýšení průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2 oC, oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a omezení a snahy o omezení tohoto nárůstu teploty tak, aby nepřekročila hranici 1,5 oC nad těmito hodnotami na 1,5 oC oproti hodnotám před průmyslovou revolucí , jak je stanoveno v Pařížské dohodě ; |
e) |
„přizpůsobováním se změně klimatu“ se rozumí proces přizpůsobování se skutečnému skutečné a očekávanému očekávané změně klimatu a jeho jejím vlivům; |
f) |
„skleníkovým plynem“ se rozumí skleníkový plyn uvedený v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (35); |
g) |
„oběhovým hospodářstvím“ se rozumí zachování hodnoty a používání výrobků, materiálů a všech ostatních zdrojů v hospodářství na nejvyšší úrovni po co nejdelší dobu, a tím omezení dopadu na životní prostředí a minimalizace odpadů, mj. uplatňováním hierarchie způsobů nakládání s odpady, jak je stanovena v článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (36) , a minimalizace využívání zdrojů na základě klíčových ukazatelů pro oběhové hospodářství stanovených v rámci pro sledování pokroku směrem k oběhovému hospodářství, které se vztahují na jednotlivé fáze výroby, spotřeby a nakládání s odpady ; |
h) |
„znečištěním“ se rozumí:
|
i) |
„zdravým ekosystémem“ se rozumí ekosystém, který je v dobrém fyzikálním, chemickém a biologickém stavu nebo dobré fyzikální, chemické a biologické kvality a který je schopný samoreprodukce nebo obnovy vlastní rovnováhy a který zachovává biologickou rozmanitost ; |
j) |
„energetickou účinností“ se rozumí účinnější využívání energie ve všech fázích energetického řetězce od výroby až po konečnou spotřebu; |
k) |
„dobrým stavem prostředí“ se rozumí dobrý stav prostředí, jak je vymezen v čl. 3 odst. 5 směrnice 2008/56/ES; |
l) |
„mořskými vodami“ se rozumí mořské vody, jak jsou vymezeny v čl. 3 odst. 1 směrnice 2008/56/ES; |
m) |
„povrchovými vodami“, „vnitrozemskými vodami“, „brakickými vodami“, „pobřežními vodami“ se rozumí totéž jako v čl. 2 bodech 1, 3, 6 a 7 směrnice 2000/60/ES (38); |
n) |
„udržitelným obhospodařováním lesů“ se rozumí využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy souladu s platnými právními předpisy . [pozm. návrhy 36, 88 a 89] |
Kapitola II
Environmentálně udržitelné ekonomické činnosti
Článek 3
Kritéria pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti
Pro účely stanovení míry environmentální udržitelnosti investice je ekonomická činnost environmentálně udržitelná, splňuje-li tato činnost všechna níže uvedená kritéria:
a) |
ekonomická činnost významně přispívá k jednomu nebo více environmentálním cílům stanoveným v článku 5 v souladu s články 6 až 11; |
b) |
ekonomická činnost vážně nepoškozuje žádný z environmentálních cílů stanovených v článku 5 v souladu s článkem 12; |
c) |
ekonomická činnost je vykonávána v souladu s minimálními zárukami stanovenými v článku 13; |
d) |
ekonomická činnost splňuje technická screeningová kritéria, pokud je Komise stanovila na základě harmonizovaných ukazatelů, které měří dopad ekonomické činnosti na udržitelnost na úrovni podniku či plánu, a v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2. [pozm. návrh 37] |
Článek 3a
Kritéria pro ekonomické činnosti s významným nepříznivým dopadem na životní prostředí
Do 31. prosince 2021 provede Komise posouzení dopadů, pokud jde o důsledky revize tohoto nařízení v tom smyslu, aby se rámec pro udržitelné investice rozšířil o rámec, který se používá ke stanovení kritérií pro to, kdy a jak má hospodářská činnost významný nepříznivý dopad na udržitelnost. [pozm. návrh 38]
Článek 4
Použití Uplatňování a dodržování kritérií pro environmentálně udržitelné stanovení míry environmentální udržitelnosti ekonomické činnosti
1. Členské státy a Unie použijí kritéria pro stanovení environmentálně udržitelných míry environmentální udržitelnosti ekonomických činností uvedených v článku 3 pro účely veškerých opatření, kterými se stanovují požadavky týkající se udržitelnosti na aktéry na trhu v souvislosti s finančními produkty nebo podnikovými dluhopisy, které jsou na trh uváděny jako „environmentálně udržitelné“.
2. Účastníci finančního trhu, kteří nabízejí finanční produkty jako environmentálně udržitelné investice nebo jako investice s podobnými vlastnostmi podnikové dluhopisy , zveřejní informace o tom, jak a do jaké míry jsou při určování environmentální udržitelnosti dané investice používána kritéria pro relevantní informace , na základě kterých lze stanovit, zda produkty, které nabízejí, lze považovat za environmentálně udržitelné ekonomické činnosti stanovená v investice podle kritérií článku 3. Pokud se účastníci finančního trhu domnívají, že ekonomická činnost, která nesplňuje pro kterou technická screeningová kritéria stanovená v souladu s tímto nařízením nebo dosud nebyla stanovena, by měla být považována za environmentálně udržitelnou, informují Komisi. Pokud je to vhodné, Komise informuje platformu pro kterou tato technická screeningová kritéria dosud nebyla stanovena, by měla být považována za environmentálně udržitelnou, mohou informovat Komisi udržitelné financování uvedenou v článku 15 o těchto žádostech účastníků finančního trhu. Účastníci finančního trhu nenabízejí finanční produkty jako environmentálně udržitelné investice nebo jako investice s podobnými vlastnostmi, pokud tyto produkty nelze považovat za environmentálně udržitelné.
2a. Členské státy v úzké spolupráci s příslušným evropským orgánem dohledu sledují informace uvedené v odstavci 2. Účastníci finančního trhu uvědomí příslušný vnitrostátní orgán, který tyto informace bez prodlení předá příslušnému evropskému orgánu dohledu. Kdykoli příslušný vnitrostátní orgán nebo příslušný evropský orgán dohledu nesouhlasí s předanými informacemi uvedenými v odstavcích 2 a 2a, účastníci finančního trhu zveřejněné informace přezkoumají a opraví.
2b. Zveřejnění informací uvedených v článku 4 musí být v souladu se zásadou, že informace by měly být pravdivé, srozumitelné, a nikoli zavádějící, jak je uvedeno ve směrnici (EU) 2014/65/EU a ve směrnici (EU) 2016/97, a s intervenčními pravomocemi podle čl. 4 odst. 2c, které jsou v souladu s pravomocemi obsaženými v nařízení č. 600/2014.
2c. Toto nařízení nestanovuje žádné požadavky na zveřejňování ve smyslu [Úřad pro publikace: Vložte odkaz na nařízení o zveřejňování informací ohledně udržitelných investic a rizik týkajících se udržitelnosti a o změně směrnice (EU) 2016/2341].
2d. Malé a nepříliš složité podniky uvedené v čl. 2 odst. 2b a 2c podléhají zjednodušeným ustanovením.
3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16 k doplnění odstavce odstavců 2, 2a a 2 b , v nichž upřesní informace potřebné pro soulad s uvedeným odstavcem uvedenými odstavci, včetně seznamu investic s podobnými vlastnostmi jako udržitelné investice a relevantních kvalifikačních prahů pro účely odstavce 2 , přičemž zohlední dostupnost relevantních informací a technická screeningová kritéria stanovená v souladu s tímto nařízením. Uvedené informace umožní investorům zjistit:
a) |
procentní podíl vlastnictví investic připadající na společnosti v různých společnostech , které provádějí environmentálně udržitelné ekonomické činnosti; |
b) |
procentní podíl investic do environmentálně udržitelných ekonomických činností v porovnání se všemi ekonomickými činnostmi; |
ba) |
příslušné definice malých a nepříliš složitých podniků podle článku 2b, jakož i zjednodušená ustanovení, která se na tyto subjekty vztahují. |
3a. Účastníci finančního trhu zveřejní informace uvedené v odst. 3 písm. a) a b).
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 3 do 31. prosince 2019 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 1. července 2020. Komise může změnit tento akt v přenesené pravomoci, a to zejména s ohledem na změny aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2. [pozm. návrh 39]
Článek 4a
Monitorování trhů
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010 sleduje příslušný evropský orgán dohledu trh s finančními produkty uvedenými v článku 1 tohoto nařízení, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. Příslušné orgány sledují trh s finančními produkty, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
3. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010, č. 1094/2010 a č. 1095/2010 může příslušný evropský orgán dohledu v případě, že subjekty podle článku 1 porušily toto nařízení, v Unii dočasně zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci nebo prodej finančních produktů uvedených v článku 1;
Zákaz či omezení podle článku 3 se může použít za okolností stanovených příslušným evropským orgánem dohledu nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
4. Při přijímání opatření podle tohoto článku příslušný evropský orgán dohledu zajistí, aby opatření:
a) |
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; a |
b) |
nevedlo ke vzniku rizika regulatorní arbitráže; |
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle tohoto článku, může příslušný evropský orgán přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1.
5. Než příslušný evropský orgán dohledu rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
6. Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 přezkoumává příslušný evropský orgán dohledu v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Nejsou-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty zákaz nebo omezení obnoveny, jejich platnost skončí.
7. Opatření přijaté příslušným evropským orgánem dohledu podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán. [pozm. návrh 40]
Článek 5
Environmentální Cíle v oblasti udržitelnosti
1. Pro účely tohoto nařízení se za environmentální cíle považují:
1) |
zmírňování změny klimatu; |
2) |
přizpůsobování se změně klimatu; |
3) |
udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů; |
4) |
přechod k oběhovému hospodářství, včetně předcházení vzniku odpadů a jejich recyklace zvýšení využívání druhotných surovin ; |
5) |
prevence a omezování znečištění; |
6) |
ochrana biologické rozmanitosti a zdravých ekosystémů a obnova poškozených ekosystémů . |
1a. Cíle stanovené v prvním odstavci se měří pomocí harmonizovaných ukazatelů, analýzy životního cyklu a vědeckých kritérií a budou splněny, když se zajistí, aby odpovídaly rozsahu budoucích problémů v oblasti životního prostředí. [pozm. návrh 41]
Článek 6
Významný přínos ke zmírňování změny klimatu
1. Za ekonomickou činnost, která významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, se považuje taková činnost, která významně přispívá ke stabilizaci koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která zamezuje nebezpečným důsledkům působení lidstva na klimatický systém tím, že zabraňuje emisím skleníkových plynů, snižuje tyto emise nebo zvyšuje pohlcování skleníkových plynů některým z následujících způsobů, mj. i inovací procesů nebo výrobků:
a) |
výrobou, skladováním , distribucí nebo používáním energie z obnovitelných zdrojů nebo energie klimaticky neutrální (včetně uhlíkově neutrální v souladu se směrnicí o obnovitelných zdrojích energie), a to i prostřednictvím využívání inovativních technologií, jež mají potenciál pro budoucí významné úspory, nebo prostřednictvím nezbytného posilování rozvodných sítí; |
b) |
zvyšováním energetické účinnosti ve všech odvětvích, s výjimkou výroby energie za využití pevných fosilních paliv, a ve všech fázích energetického řetězce za účelem snížení primární a konečné spotřeby energie ; |
c) |
zvyšováním čisté nebo klimaticky neutrální mobility; |
d) |
přechodem na používání nebo zvýšením používání environmentálně udržitelných obnovitelných materiálů na základě posouzení celého životního cyklu a nahrazení zejména fosilních materiálů, což v nejbližší době přinese úspory emisí skleníkových plynů ; |
e) |
zvýšením používání ekologicky bezpečných technologií pro zachycování a využívání uhlíku (CCU) a zachycování a ukládání uhlíku (CCS), které umožňují dosáhnout čistého snížení emisí ; |
f) |
postupným odstraňováním antropogenních emisí skleníkových plynů, včetně emisí z fosilních paliv; |
fa) |
zvýšením odstraňování CO2 z atmosféry a jeho ukládání do přírodních ekosystémů, například prostřednictvím zalesňování, obnovy lesů a regenerativního zemědělství; |
g) |
zřizováním energetické infrastruktury potřebné pro dekarbonizaci energetických systémů; |
h) |
výrobou čistých a účinných pohonných hmot z obnovitelných zdrojů nebo z uhlíkově neutrálních zdrojů. |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akty v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá ke zmírňování změny klimatu . Tato technická screeningová kritéria obsahují prahové hodnoty pro zmírňující opatření v souladu s cílem omezit globální oteplování výrazně pod 2 oC a pokračovat v úsilí o jeho omezení na 1,5 oC ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, jak je stanoveno v Pařížské dohodě. |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria založená na ukazatelích , považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria založená na ukazatelích podle odstavce 2 v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 31. prosince 2019 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 1. července 2020. [pozm. návrhy 42, 66 a 99]
Článek 7
Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu
1. Za ekonomickou činnost, která významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu, se považuje taková činnost, která významně přispívá ke snížení negativních dopadů současného a očekávaného budoucího klimatu nebo k prevenci nárůstu nebo přesouvání negativních dopadů změny klimatu, a to prostřednictvím:
a) |
prevence nebo omezení negativních dopadů změny klimatu specifických v dané souvislosti nebo v daném místě, které se hodnotí a řadí za použití dostupných klimatických odhadů, na ekonomické činnosti; |
b) |
prevence nebo omezení negativních dopadů, které může změna klimatu mít na přírodní a zastavěné prostředí, v němž se ekonomická činnost uskutečňuje, a které se hodnotí a řadí za použití dostupných klimatických odhadů a studií o vlivu lidské činnosti na změnu klimatu . |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akt v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu; |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria založená na ukazatelích , považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria založená na ukazatelích podle odstavce 2 společně v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 31. prosince 2019 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 1. července 2020. [pozm. návrh 43]
Článek 8
Významný přínos k udržitelnému využívání a ochraně vodních a mořských zdrojů
1. Za ekonomickou činnost, která významně přispívá k udržitelnému využívání a ochraně vodních útvarů a mořských zdrojů vod , se považuje taková činnost, která významně přispívá k dobrému stavu vod, včetně vod sladkých, brakických vnitrozemských povrchových vod , ústí a pobřežních vod , nebo k dobrému stavu prostředí mořských vod , pokud jsou v rámci této činnosti přijata vhodná opatření k obnově, ochraně nebo zachování biologické rozmanitosti, produktivity, odolnosti, hodnoty a celkového zdraví mořského ekosystému, jakož i živobytí komunit, které jsou na něm závislé, a to některým z následujících způsobů:
a) |
ochranou vodního prostředí , a to i (pobřežní a mořské) vody ke koupání, před nepříznivými účinky vypouštění městských a průmyslových odpadních vod , včetně znečištění plasty, prostřednictvím odvádění a čištění městských a průmyslových odpadních vod v souladu s články 3, 4, 5 a 11 směrnice Rady 91/271/EHS (39) nebo v souladu s nejlepší dostupnou technikou podle směrnice 2010/75/EU ; |
aa) |
ochranou vodního prostředí před nepříznivými účinky vypouštění emisí a odpadů do moře v souladu s úmluvami vycházejícími z IMO, jako je úmluva MARPOL, jakož i úmluvami, které nejsou zahrnuty v úmluvě MARPOL, jako např. úmluva o kontrole a řízení lodní zátěžové vody a regionální úmluvy pro mořské prostředí; |
b) |
ochranou lidského zdraví před nepříznivými účinky jakéhokoli znečištění pitné vody zajištěním, aby neobsahovala žádné mikroorganismy a parazity ani žádné látky, které by představovaly případné ohrožení lidského zdraví, a aby splňovala ověřením, zda splňuje minimální požadavky stanovené v příloze I částech A a B směrnice Rady 98/83/ES (40), a zvýšením přístupu občanů k čisté pitné vodě; |
c) |
odběrem vody v souladu s cílem dobrého kvantitativního stavu, jak je vymezen v tabulce 2.1.2 přílohy V směrnice 2000/60/ES; |
d) |
lepším vodohospodářstvím a efektivnějším hospodařením s vodou, opakovaným využíváním vody , systémy využití dešťové vody nebo jinou činností, která chrání nebo zlepšuje kvalitu a množství vodních útvarů Unie v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
e) |
zajištěním udržitelného využívání služeb mořských ekosystémů nebo přispíváním k dobrému stavu prostředí mořských vod, jak je stanoveno na základě kvalitativních deskriptorů uvedených v příloze I směrnice 2008/56/ES a dále specifikováno v rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 (41). |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akt v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá k udržitelnému využívání a ochraně vod a mořských zdrojů; |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria založená na ukazatelích , považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria podle odstavce 2 společně v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 1. července 2022 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 31. prosince 2022. [pozm. návrh 44]
Článek 9
Významný přínos k přechodu na oběhové hospodářství, k včetně předcházení vzniku odpadů a recyklaci zvýšení využívání druhotných surovin
1. Za ekonomickou činnost, která významně přispívá k přechodu na oběhové hospodářství, mimo jiné i k předcházení vzniku odpadů , jejich opětovnému využití a recyklaci, a to v celém životním cyklu produktu nebo po celou dobu ekonomické činnosti v různých fázích výroby, spotřeby a konečného použití, se považuje taková činnost, která v souladu s acquis EU významně přispívá k uvedenému environmentálnímu cíli některým z následujících způsobů:
a) |
zlepšováním účinného využívání surovin a zdrojů ve výrobě, mimo jiné prostřednictvím snižování spotřeby primárních surovin a vyšším využíváním vedlejších produktů a odpadu druhotných surovin, čímž je podporováno ukončení operací s odpadem ; |
b) |
zvyšováním trvanlivosti, opravitelnosti, možností k modernizaci nebo opětovné použitelnosti výrobků navrhováním, výrobou a zvyšováním používání výrobků , které účinně využívají zdroje , jsou trvanlivé (a to i z hlediska životnosti a neexistence plánovaného zastarávání), opravitelné, opětovně použitelné a modernizovatelné ; |
c) |
zvyšováním vytvářením návrhů výrobků z odpadních produktů a zvyšováním opětovné použitelnosti a recyklovatelnosti výrobků, včetně jednotlivých materiálů obsažených ve výrobcích, mimo jiné nahrazováním nebo omezeným používáním výrobků a materiálů, které nejsou recyklovatelné; |
d) |
snižováním obsahu nebezpečných látek a nahrazováním látek vzbuzujících mimořádné obavy v materiálech a výrobcích v souladu s harmonizovanými právními požadavky stanovenými na úrovni Unie, zejména v souladu s právními předpisy EU zajišťujícími bezpečné nakládání s látkami, materiály a výrobky ; |
e) |
prodlužováním doby používání výrobků, mimo jiné zvyšováním opětovného používání, repasí, modernizací, opravami a sdílením výrobků spotřebiteli; |
f) |
větším využíváním druhotných surovin a zvýšením jejich kvality, a to i prostřednictvím vysoce kvalitní recyklace odpadu; |
g) |
snižováním produkce odpadu , včetně produkce odpadu při procesech souvisejících s průmyslovou výrobou, těžbou nerostů, výrobou, výstavbou a demolicemi ; |
h) |
větší přípravou k opětovnému použití a recyklací odpadů v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady ; |
ha) |
posílením rozvoje infrastruktury pro nakládání s odpady potřebné pro prevenci, opětovné použití a recyklaci; |
i) |
zamezením spalování , odstraňování a odstraňování odpadu skládkování odpadu v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady ; |
j) |
zamezením odpadkům , jejich omezením a zamezením jinému znečištění způsobenému nevhodným nakládáním s odpady a jejich uklízením , včetně předcházení znečištění moře odpadky a omezení tohoto znečištění ; |
ja) |
snížením vzniku potravinového odpadu v prvovýrobě, při zpracovávání a výrobě, v maloobchodě a jiných způsobech distribuce potravin, v restauracích a pohostinství a také v domácnostech; |
k) |
efektivním využíváním přírodních zdrojů energie , surovin, vody a půdy; |
ka) |
podporou biohospodářství prostřednictvím udržitelného využívání obnovitelných zdrojů pro výrobu materiálů a komodit. |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akt v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích Komise pro oběhové hospodářství , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá k oběhovému hospodářství, předcházení vzniku odpadů a recyklaci; |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích Komise pro oběhové hospodářství pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria, považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria založená na ukazatelích Komise pro oběhové hospodářství podle odstavce 2 společně v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 1. července 2021 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 31. prosince 2021. [pozm. návrh 45]
Článek 10
Významný přínos k prevenci a omezování znečištění
1. Za ekonomickou činnost, která významně přispívá k prevenci a omezování znečištění, se považuje taková činnost, která přispívá ve vysoké míře podstatně přispívá k ochraně životního prostředí před znečištěním některým z následujících způsobů:
a) |
omezením emisí znečišťujících látek jiných než skleníkových do ovzduší, vody a půdy; |
b) |
zlepšením úrovně kvality ovzduší, vody nebo půdy v oblastech, ve kterých je vykonávána ekonomická činnost, a minimalizováním negativních dopadů na lidské zdraví a životní prostředí a jejich ohrožení; |
c) |
minimalizováním významných nepříznivých účinků na lidské zdraví a životní prostředí při výrobě a využívání chemických látek. |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akt v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá k prevenci a omezování znečištění; |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria, považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria podle odstavce 2 společně v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 1. července 2021 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 31. prosince 2021. [pozm. návrh 46]
Článek 11
Významný přínos k ochraně biologické rozmanitosti a zdravých ekosystémů či k obnově poškozených ekosystémů
1. Pro účely tohoto nařízení se za ekonomickou činnost, která významně přispívá k biologické rozmanitosti a ke zdravým ekosystémům nebo k obnově poškozených ekosystémů , považuje taková činnost, která významně přispívá k ochraně, zachování a posílení nebo obnově biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb v souladu s příslušnými legislativními a nelegislativními nástroji Unie některým z těchto způsobů:
a) |
ochranou opatřeními na ochranu přírody ( k udržení či obnově přírodních stanovišť, a druhů), ochranou, obnovováním volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin v příznivém stavu z hlediska jejich ochrany s cílem dosáhnout příslušných populací přirozeně se vyskytujících druhů a rovněž opatřeními na ochranu , obnovu a zlepšováním zlepšování stavu ekosystémů a jejich schopnosti poskytovat služby; |
b) |
udržitelným hospodařením s půdou, včetně přiměřené ochrany biologické rozmanitosti půdy, neutralitou z hlediska degradace půdy, sanací kontaminovaných lokalit; |
c) |
udržitelnými zemědělskými postupy, včetně těch, které přispívají k zastavení nebo zamezení odlesňování a ztráty přírodních stanovišť; |
d) |
udržitelným obhospodařováním lesů s přihlédnutím k nařízení EU o dřevu, nařízení EU o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (nařízení LULUCF), směrnici EU o obnovitelných zdrojích energie a použitelným vnitrostátním právním předpisům, jež jsou v souladu s uvedenými předpisy a se závěry ministerské konference o ochraně lesů v Evropě . |
2. Komise přijme v souladu s článkem 16 akt v přenesené pravomoci:
a) |
k doplnění odstavce 1 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích , aby bylo možno určit, za jakých podmínek je konkrétní ekonomická činnost považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která významně přispívá k ochraně biologické rozmanitosti a zdravých ekosystémů nebo k obnově ekosystémů poškozených ; |
b) |
k doplnění článku 12 s cílem stanovit technická screeningová kritéria založená na ukazatelích pro každý příslušný environmentální cíl, aby bylo možno určit, zda je ekonomická činnost, pro kterou jsou podle písmene a) tohoto odstavce stanovena screeningová kritéria založená na ukazatelích , považována pro účely tohoto nařízení za činnost, která vážně poškozuje jeden nebo více uvedených cílů. |
3. Komise stanoví technická screeningová kritéria podle odstavce 2 společně v jediném aktu v přenesené pravomoci, přičemž vezme v úvahu požadavky stanovené v článku 14.
4. Komise přijme akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 2 do 1. července 2022 s cílem zajistit jeho vstup v platnost dne 31. prosince 2022. [pozm. návrh 47]
Článek 12
Vážné poškozování environmentálních cílů
1. Pro účely čl. 3 písm. b) se s přihlédnutím k celému životnímu cyklu za vážně poškozující ekonomickou činnost považuje činnost, která poškozuje:
a) |
zmírňování změny klimatu, pokud tato činnost vede ke značným emisím skleníkových plynů; |
b) |
přizpůsobení se změně klimatu, pokud tato činnost vede k nárůstu negativních dopadů stávajícího a očekávaného klimatu pro přírodní a zastavěné prostředí, v němž tato činnost probíhá, a nad jeho rámec; |
c) |
udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů, pokud tato činnost v závažné míře poškozuje dobrý stav vod v EU, včetně vod sladkých, brakických a pobřežních, nebo dobrý stav prostředí mořských vod Unie , a to v souladu se směrnicemi 2000/60/ES a 2008/56/ES, kterými se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky ; |
d) |
oběhové hospodářství a předcházení vzniku odpadu a recyklaci, pokud tato činnost vede k významné nehospodárnosti v používání materiálů v jedné a zdrojů, jako je energie z neobnovitelných zdrojů, suroviny, voda a půda, přímo nebo více nepřímo v různých fázích životního cyklu výrobků, a to včetně neefektivnosti prvků určených k omezení životnosti výrobků a mimo jiné i z hlediska trvanlivosti, opravitelnosti, opětovné použitelnosti či recyklovatelnosti výrobků, nebo pokud tato činnost vede k výraznému zvýšení výroby, spalování nebo odstraňování odpadů; |
e) |
prevenci a omezování znečištění, pokud tato činnost vede k významnému zvýšení emisí znečišťujících látek do ovzduší, vody a půdy ve srovnání se situací před zahájením této činnosti; |
f) |
zdravé ekosystémy, pokud tato činnost v závažné míře poškozuje dobrý stav a odolnost ekosystémů , včetně biologické rozmanitosti a využívání půdy . |
1a. Při posuzování ekonomické činnosti z hlediska kritérií a) až f) je třeba vzít v potaz environmentální dopady samotné ekonomické činnosti, jakož i výrobků a služeb poskytovaných v rámci této ekonomické činnosti v průběhu celého jejich životního cyklu a případně i v celém jejich hodnotovém řetězci.[pozm. návrhy 48 a 101]
Článek 13
Minimální záruky
Minimální záruky uvedené v čl. 3 písm. c) jsou postupy uplatňované podnikem, který provádí ekonomickou činnost, které zajišťují, aby byly dodržovány zásady dodržování pokynů OECD pro nadnárodní společnosti a obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, včetně zásad a práva stanovené práv stanovených v osmi základních úmluvách uvedených v Deklaraci Mezinárodní organizace práce o základních principech a právech v práci, tj.: právo nebýt podroben nucené práci, svoboda sdružování, právo organizovat se, právo kolektivně vyjednávat, stejné odměňování mužů a žen za práci stejné hodnoty, nediskriminace z hlediska příležitostí a rovného zacházení v zaměstnání a povolání, jakož i právo nebýt vystaven dětské práci a v Mezinárodní listině lidských práv .
Do 31. prosince 2021 provede Komise posouzení dopadu, pokud jde o důsledky a vhodnost zrevidování tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo požadavek souladu s dalšími minimálními zárukami, které musí podnik provádějící ekonomickou činnost dodržovat, aby bylo možné považovat ekonomickou činnost za environmentálně udržitelnou.
Komise je zmocněna doplnit tento článek o akt v přenesené pravomoci upřesňující kritéria pro určení toho, zda jsou splněny požadavky stanovené v tomto článku. Při vypracovávání aktu v přenesené pravomoci podle tohoto článku Komise vezme do úvahy zásady uvedené v odstavci 1 a 2. Komise přijme tento akt v přenesené pravomoci do 31. prosince 2020. [pozm. návrhy 49, 70, 72 a 93]
Článek 14
Požadavky na technická screeningová kritéria
1. Technická screeningová kritéria přijatá v souladu s čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2:
-a) |
jsou založena na harmonizovaných ukazatelích, které měří dopad na životní prostředí pomocí harmonizovaného hodnocení životního cyklu; |
a) |
určují nejrelevantnější potenciální přínosy k danému environmentálnímu cíli s ohledem nejen na krátkodobé, ale i na dlouhodobější dopady konkrétní ekonomické činnosti; |
b) |
stanovují minimální požadavky, které musí být splněny pro to, aby se předešlo vážnému poškození některého z příslušných environmentálních cílů; |
c) |
jsou kvalitativní nebo kvantitativní, případně obojí, a je-li to možné, obsahují prahové hodnoty; |
d) |
je-li to relevantní, vycházejí z unijních systémů označování a certifikace, metodik Unie pro posuzování environmentální stopy a statistických klasifikačních systémů Unie a zohledňují všechny příslušné stávající právní předpisy Unie; uznávají pravomoci členských států; |
e) |
jsou založena na přesvědčivých vědeckých poznatcích, a pokud je to relevantní, zohledňují dodržují zásadu předběžné opatrnosti zakotvenou v článku 191 SFEU; |
f) |
zohledňují environmentální dopady samotné ekonomické činnosti, jakož i výrobků a služeb poskytovaných v rámci této ekonomické činnosti během celého jejich životního cyklu a případně i v celém hodnotovém řetězci , zejména s ohledem na jejich výrobu od zpracování surovin až po konečný produkt , používání a skončení životnosti a recyklaci ; |
fa) |
zohledňují náklady spojené s nečinností na základě sendajského rámce OSN pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030; |
g) |
zohledňují povahu a rozsah ekonomické činnosti a zohledňují možnost, že činnost přechází na udržitelné nastavení anebo provoz, a to prostřednictvím výzkumných a inovačních projektů, specifických časových lhůt a způsobů tohoto přechodu ; |
h) |
zohledňují potenciální dopad na likviditu na trhu, riziko, že se některá aktiva stanou „uvízlými“ v důsledku ztráty hodnoty vzhledem k přechodu na udržitelnější hospodářství, stejně jako riziko, že vzniknou nejednotné pobídky; |
ha) |
jsou snadno uplatnitelná a zabraňují příliš velké administrativní zátěži z hlediska dodržování; |
i) |
vztahují se na všechny relevantní ekonomické činnosti v konkrétním makrohospodářském odvětví a zajišťují, aby bylo s uvedenými činnostmi zacházeno stejně, pokud jde o rizika jejich udržitelnosti, pokud přispívají stejnou měrou k jednomu nebo více environmentálním cílům a výrazně nepoškozují jiné environmentální cíle uvedené v článcích 3 a 12 , aby se předešlo narušení hospodářské soutěže na trhu; |
j) |
jsou stanovována tak, aby usnadňovala ověřování jejich dodržování, kdykoli je to možné. |
2. Technická screeningová kritéria uvedená v odstavci 1 rovněž zahrnují kritéria založená na ukazatelích pro činnosti související s přechodem na čistou energii s nulovými čistými emisemi skleníkových plynů , zejména v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů, pokud podstatně přispívají k plnění některého z environmentálních cílů.
2a. Technická screeningová kritéria zajistí, aby činnosti spojené s výrobou elektřiny, které využívají pevná fosilní paliva, nebyly považovány za environmentálně udržitelné činnosti.
2b. Technická screeningová kritéria zajistí, aby ekonomické činnosti, které přispívají k uhlíkově intenzivním blokačním účinkům, nebyly považovány za udržitelné ekonomické činnosti.
2c. Technická screeningová kritéria zajistí, aby činnosti spojené s výrobou elektřiny, které produkují neobnovitelný odpad, nebyly považovány za environmentálně udržitelné hospodářské činnosti.
3. Technická screeningová kritéria uvedená v odstavci 1 rovněž zahrnují kritéria pro činnosti související s přechodem na čistou nebo klimaticky neutrální mobilitu, zejména přechodem na jiné druhy dopravy, opatřeními ke zvýšení účinnosti a alternativními palivy, pokud podstatně přispívají k plnění některého z environmentálních cílů.
3a. Pokud je větší část podniků, které vykonávají určitou ekonomickou činnost, jednoznačně na cestě k přeměně této činnosti na činnost udržitelnou, screeningová kritéria to mohou vzít v potaz. Toto směřování k přeměně lze prokázat trvalým úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, velkými investičními projekty spojenými s novými a udržitelnějšími technologiemi nebo konkrétními plány na přeměnu přinejmenším v počátečních fázích provádění.
4. Komise provádí pravidelný přezkum screeningových kritérií uvedených v odstavci 1 a v případě potřeby pozměňuje akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení v souladu s vědeckým a technologickým vývojem. [pozm. návrh 50, 73, 74, 75 a 104]
Článek 15
Platforma pro udržitelné finance
1. Komise zřídí platformu pro udržitelné finance, složenou jejíž složení zajistí vyváženost, širokou škálu názorů a rovné zastoupení žen a mužů. Je vyváženým způsobem složena ze zástupců těchto skupin :
a) |
ze zástupců těchto subjektů :
|
b) |
z odborníků zastupujících příslušné zúčastněné strany ze soukromého sektoru , včetně aktérů finančního i nefinančního trhu a podnikatelského sektoru, jež zastupují konkrétní odvětví ; |
ba) |
z odborníků zastupujících občanskou společnost, včetně odborníků na environmentální, sociální a pracovněprávní otázky a otázky státní správy; |
c) |
z odborníků jmenovaných za svou osobu, kteří mají prokazatelné znalosti zastupujících akademickou obec, včetně vysokých škol, výzkumných ústavů a zkušenosti v oblastech, na něž think thanků , včetně odborníků se vztahuje toto nařízení všeobecnými odbornými znalostmi. |
1a. Odborníci uvedení v písm. b) a c) jsou jmenováni v souladu s článkem 237 finančního nařízení a mají prokazatelné znalosti a zkušenosti v oblastech, na něž se vztahuje toto nařízení, zejména v otázkách udržitelnosti ve finančním sektoru.
1b. Evropský parlament a Rada musí být o výběrovém řízení na pozice odborníků v platformě řádně a včas informovány.
2. Platforma pro udržitelné finance:
-a) |
poskytuje Komisi poradenství ohledně stanovení harmonizovaných ukazatelů uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. -a) a ohledně případné potřeby tyto ukazatele aktualizovat; vychází při tom z činnosti relevantních subjektů a iniciativ Unie, zejména z rámce pro sledování pokroku směrem k oběhovému hospodářství; |
a) |
poskytuje Komisi poradenství ohledně technických screeningových kritérií uvedených v článku 14 a ohledně případné potřeby tato kritéria aktualizovat; |
b) |
analyzuje dopad technických screeningových kritérií založených na údajích a vědeckém výzkumu, kdykoli je k dispozici , pokud jde o potenciální náklady a přínosy plynoucí z jejich uplatňování; |
c) |
pomáhá Komisi analyzovat požadavky zúčastněných stran týkající se vypracování nebo revidování technických screeningových kritérií pro danou ekonomickou činnost na základě údajů a vědeckého výzkumu, kdykoli je k dispozici; závěry těchto analýz jsou včas zveřejňovány na internetových stránkách Komise ; |
d) |
na žádost Komise nebo Evropského parlamentu poskytuje Komisi nebo Evropskému parlamentu poradenství ohledně vhodnosti technických screeningových kritérií pro možné další použití; |
da) |
ve spolupráci s EFRAG poskytuje Komisi poradenství ohledně vývoje účetních standardů udržitelnosti a integrovaných standardů pro podávání zpráv pro podniky a účastníky finančního trhu, a to i prostřednictvím revize směrnice 2013/34/EU; |
e) |
sleduje kapitálové toky na základě údajů a vědeckého výzkumu, kdykoli je k dispozici, sleduje a pravidelně Komisi informuje o trendech na úrovni EU a členský států týkajících se kapitálových toků, jež plynou z ekonomických činností směrem k udržitelným investicím a pravidelně o nich informuje Komisi mají negativní dopad na udržitelnost životního prostředí ; |
f) |
poskytuje Komisi poradenství ohledně případné potřeby pozměnit toto nařízení , zejména pokud jde o význam a kvalitu údajů a způsoby, jak snížit administrativní zátěž; |
fa) |
přispívá k hodnocení a rozvoji udržitelných finančních předpisů a politik, včetně otázek soudržnosti politik; |
fb) |
pomáhá Komisi při definování možných sociálních cílů. |
2a. Při plnění těchto úkolů platforma náležitě zohlední příslušné údaje a příslušný vědecký výzkum. Může vést veřejné konzultace s cílem získat v rámci svého mandátu názory zúčastněných stran na konkrétní záležitosti.
3. Platformě pro udržitelné finance předsedá Komise a platforma je ustavena v souladu s horizontálními pravidly Komise pro skupiny odborníků. Komise na svých webových stránkách zveřejňuje analýzy, jednání, zprávy a zápisy z platformy . [pozm. návrh 51]
Článek 16
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 je Komisi svěřena na dobu neurčitou ode dne … [datum vstupu tohoto nařízení v platnost].
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v odstavci 2 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů přijatých v přenesené pravomoci.
4. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. V rámci přípravy aktů v přenesené pravomoci provede Komise náležité konzultace a posoudí navrhované politické možnosti.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 2, čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 2, a čl. 11 odst. 2, čl. 12 odst. 2 a čl. 13 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. [pozm. návrh 52]
Kapitola III
Závěrečná ustanovení
Článek 17
Ustanovení o přezkumu
1. Do 31. prosince 2021 a poté každé tři roky Komise zveřejní zprávu o uplatňování a dopadu tohoto nařízení. Tato zpráva zhodnotí:
a) |
pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění tohoto nařízení s ohledem na vývoj technických screeningových kritérií založených na ukazatelích pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti; |
b) |
zda je v zájmu usnadnění inovací a udržitelného přechodu případně potřeba revidovat kritéria stanovená v tomto nařízení pro posuzování environmentální udržitelnosti ekonomické činnosti a spolu s nimi seznam ukazatelů ; |
c) |
zda je vhodné rozšířit oblast působnosti tohoto nařízení na další cíle v oblasti udržitelnosti, zejména sociální cíle; |
d) |
použití definice environmentálně udržitelné investice a investic, jež mají negativní dopad na životní prostředí, v právních předpisech Unie a na úrovni členských států, včetně toho, zda je vhodné přezkoumat nebo zavést další mechanismus ověřování dodržování kritérií založených na ukazatelích stanovených v tomto nařízení; |
da) |
účinnost taxonomie při směrování soukromých investic do udržitelných činností. |
1a. Komise do 31. prosince 2021 a poté každé tři roky přezkoumá oblast působnosti tohoto nařízení, pokud vede k nadměrné administrativní zátěži nebo údaje nezbytné pro účastníky finančního trhu nejsou dostatečně k dispozici.
2. Zpráva je předkládána Zprávy jsou předkládány Evropskému parlamentu a Radě. Komise případně přednese další legislativní návrhy. [pozm. návrhy 53 a 105]
Článek 18
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Články 3 až 13 tohoto nařízení se použijí:
a) |
v případě environmentálních cílů stanovených v čl. 5 bodech 1 a 2 ode dne 1. července 2020; |
b) |
v případě environmentálních cílů stanovených v čl. 5 bodech 4 a 5 ode dne 31. prosince 2021; |
c) |
v případě environmentálních cílů stanovených v čl. 5 bodech 3 a 6 ode dne 31. prosince 2022. |
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V … dne
Za Evropský parlament
předseda
Za Radu
předseda nebo předsedkyně
(1) Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 103.
(2) Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 24.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019.
(4) Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030 (OSN 2015), k dispozici na adrese https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.
(5) COM(2016)0739.
(6) CO EUR 17, CONCL 5.
(7) Rozhodnutí Rady (EU) 2016/1841 ze dne 5. října 2016 o uzavření Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).
(8) Závěrečná zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni EU „Financing a Sustainable European Economy“, k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf.
(9) COM(2018)0097.
(10) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).
(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2396 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) 2015/1017, pokud jde o prodloužení doby trvání Evropského fondu pro strategické investice, jakož i zavedení technických zlepšení daného fondu a Evropského centra pro investiční poradenství (Úř. věst. L 345, 27.12.2017, s. 34).
(12) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 020, 26.1.2010, s. 7).
(13) Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 ze dne 22. října 2014 o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35).
(15) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (COM(2011)0244).
(16) Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1).
(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 511/2014 ze dne 16. dubna 2014 o opatřeních pro dodržování pravidel, která vyplývají z Nagojského protokolu o přístupu ke genetickým zdrojům a spravedlivém a rovnocenném sdílení přínosů plynoucích z jejich využívání, ze strany uživatelů v Unii (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 59).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23).
(19) Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Prosazování práva, správa a obchod v oblasti lesnictví – návrh akčního plánu EU (COM(2003)0251).
(20) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán EU pro boj proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy (COM(2016)0087).
(21) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (Úř. věst. L 27, 30.1.2010, s. 1).
(22) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 761/2001, rozhodnutí Komise 2001/681/ES a 2006/193/ES (Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1).
(23) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zadávání veřejných zakázek v zájmu lepšího životního prostředí SEC(2008) 2124, SEC(2008) 2125, SEC(2008) 2126, COM(2008)0400.
(24) 2013/179/EU: Doporučení Komise ze dne 9. dubna 2013 o používání společných metod pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 124, 4.5.2013, s. 1).
(25) Přílohy 4 a 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 538/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (Úř. věst. L 158, 27.5.2014).
(26) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).
(27) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1).
(28) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).
(29) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).
(30) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).
(31) https://www.unpri.org/pri/what-are-the-principles-for-responsible-investment.
(32) COM(2018)0097.
(33) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64).
(34) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1129 ze dne 14. června 2017 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu, a o zrušení směrnice 2003/71/ES (Úř. věst. L 168, 30.6.2017, s. 12).
(35) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).
(36) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).
(37) Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).
(38) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
(39) Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).
(40) Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32).
(41) Rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (Úř. věst. L 125, 18.5.2017, s. 43).