EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017XG1221(01)
Council conclusions on Health in the Digital Society — making progress in data-driven innovation in the field of health
Závěry Rady o zdraví v digitální společnosti – dosahování pokroku, pokud jde o daty podložené inovace v oblasti zdraví
Závěry Rady o zdraví v digitální společnosti – dosahování pokroku, pokud jde o daty podložené inovace v oblasti zdraví
Úř. věst. C 440, 21.12.2017, p. 3–9
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.12.2017 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 440/3 |
Závěry Rady o zdraví v digitální společnosti – dosahování pokroku, pokud jde o daty podložené inovace v oblasti zdraví
(2017/C 440/05)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
PŘIPOMÍNÁ
1. |
že podle článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie by měl být při vymezení a provádění všech politik a činností Unie zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a že činnost Unie by měla doplňovat politiku členských států a uznávat odpovědnost členských států za stanovení jejich zdravotní politiky a za organizaci zdravotnictví a poskytování zdravotní péče. Unie by měla podněcovat spolupráci mezi členskými státy v oblasti veřejného zdraví a případně podporovat jejich činnost, zejména pak podněcovat spolupráci mezi členskými státy zaměřenou na zlepšení vzájemného doplňování jejich zdravotních služeb v příhraničních oblastech; |
2. |
že Rada při několika příležitostech zdůraznila (1), že v reakci na společné výzvy týkající se udržitelnosti systémů zdravotní péče je důležité uvažovat o inovativních přístupech a modelech zdravotní péče, přecházet od systémů opírajících se o nemocnice k systémům integrované péče, posilovat propagaci zdraví a prevenci nemocí, uplatňovat personalizovanou medicínu a zároveň uznávat potenciál nástrojů a služeb elektronického zdravotnictví; |
3. |
závěry Rady ze dne 1. prosince 2009 o bezpečné a účinné zdravotní péči prostřednictvím e-zdravotnictví (2); |
4. |
usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. května 2015 o bezpečnější zdravotní péči v Evropě: zlepšení bezpečnosti pacientů a boj s antimikrobiální rezistencí (3), v nichž se vyzývá k tomu, aby byly přezkoumány možnosti elektronického zdravotnictví v oblasti zlepšování bezpečnosti pacientů, mimo jiné prostřednictvím elektronických zdravotních záznamů a nástrojů „mobilního zdraví“ a posílením spolupráce při výměně zkušeností a poznatků mezi členskými státy; |
5. |
sdělení Komise nazvané „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě přijaté dne 6. května 2015“ (4), a sdělení Komise nazvané „Akční plán EU pro „eGovernment“ – urychlování digitální transformace veřejné správy“, přijaté dne 19. dubna 2016 (5); |
6. |
sdělení Komise nazvané „Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století“, přijaté dne 6. prosince 2012 (6), a usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. ledna 2014 o akčním plánu pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století (7); |
7. |
sdělení Komise o účinných, dostupných a odolných systémech zdravotní péče (8), přijaté dne 4. dubna 2014, v němž je uznána důležitá úloha elektronického zdravotnictví při podpoře udržitelnosti systémů zdravotní péče; |
KONSTATUJE, ŽE
8. |
členské státy čelí společným výzvám spojeným s nárůstem výskytu chronických onemocnění a s omezenými lidskými i finančními zdroji na zajištění udržitelnosti svých systémů zdravotní péče a uspokojení rostoucích nároků v souvislosti se stárnutím populace. Rovněž stojí před společnými výzvami, které s sebou přinášejí přeshraniční zdravotní hrozby; |
9. |
moderní společnosti jsou vzhledem ke globálním trendům v oblasti digitalizace stále více zaměřené na informace a lidé se v osobním i profesním životě spoléhají na digitální nástroje. V důsledku se pak rovněž mění postoje a očekávání lidí ohledně způsobu poskytování zdravotní péče; |
10. |
data velkého objemu (9) a lepší kapacity v oblasti analýzy dat (10), stejně jako personalizovaná medicína, využívání podpůrných systémů klinického rozhodování zdravotnickými pracovníky a využívání nástrojů mobilního zdravotnictví jednotlivci přinášejí lidem nové možnosti péče o vlastní zdraví a zvládání chronických onemocnění. V oblasti zdraví jsou potřebné nové poznatky a dovednosti, aby bylo možné tento potenciál využít; |
11. |
různá digitální řešení a informační systémy používané v současnosti v rámci systémů zdravotnictví a sociální péče často nejsou vzájemně kompatibilní a nepodporují výměnu a sdílení dat v rámci vnitrostátních ani přeshraničních systémů (11). To komplikuje použitelnost a uživatelskou vstřícnost těchto řešení, zvyšuje náklady na vývoj a údržbu a brzdí kontinuitu péče; |
12. |
stále existují překážky bránící zvyšování potenciálu v digitální zdravotní a související péči, jako jsou převládající „datová sila“, nedostatečná interoperabilita a chybějící společné standardy pro měření klinických výstupů a výsledků hlášených pacienty, omezený přístup k velkým databázím za účelem výzkumu a inovací a jejich omezené využívání, nedostatek finančních prostředků a pobídek, fragmentované trhy v EU a v celém spektru služeb, a pokrok při uplatňování digitálních řešení v odvětví zdraví vycházejících z dat zůstává omezený; |
ZDŮRAZŇUJE, ŽE:
13. |
systémy zdravotní péče je stále třeba přizpůsobovat, aby naplňovaly očekávání občanů a jejich potřeby v oblasti zdraví a péče. V této souvislosti je důležité využít možností digitální společnosti, aby lidé lépe rozuměli vlastnímu zdraví a byli schopni o ně lépe pečovat díky snazšímu přístupu k informacím a digitálním nástrojům; |
14. |
ústředním bodem daty podložených inovací v oblasti zdravotní péče by měly být potřeby občanů, lidé by měli být uznáni za aktivní subjekty v úsilí o vlastní zdraví, měla by jim být poskytována přesnější a personalizovaná léčba, měli by se více podílet na péči o své zdraví a současně by se měla podpořit úloha zdravotnických profesionálů a posílit jejich interakce a komunikace s pacienty; |
15. |
ústřední zásadou unijního acquis v oblasti ochrany údajů je právo občanů na přístup k datům týkajícím se jejich zdraví. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy a právní důvody pro zpracovávání dat týkajících se zdraví, jsou zapotřebí flexibilní systémy a nástroje, které občanům umožní přístup k vlastním datům a k informacím o využívání těchto dat a umožní jim vydávat souhlas se zpracováváním a sdílením dat týkajících se jejich zdraví, a to i pro druhotné využití. Lidé tak budou snáze chápat a lépe kontrolovat využívání dat týkajících se jejich zdraví, čímž se posílí důvěra a transparentnost a budou zohledněny různé postoje a preference lidí, pokud jde o přístup k jejich datům online a o jejich správu (12). |
16. |
Digitální řešení by měla přispívat k účinnějšímu využívání zdrojů ve zdravotnictví i k cílenější, integrovanější a bezpečnější zdravotní péči. Sdílení informací mezi zdravotnickými pracovníky vede ke zlepšení bezpečnosti pacientů, omezení počtu odvratitelných chyb a nepříznivých událostí, k lepší koordinaci a kontinuitě péče a lepšímu dodržování léčby (13); |
17. |
je důležité umožnit v rámci EU přeshraniční výměnu dat týkajících se zdraví, aby byla v souladu se směrnicí 2011/24/EU o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči zajištěna kontinuita péče i v zahraničí (14); |
18. |
dostupnost srovnatelných a kvalitních dat týkajících se zdraví pro potřeby výzkumu a inovací umožňuje generovat nové poznatky za účelem prevence nemocí, včasnějšího a přesnějšího stanovení diagnózy a zlepšení léčby, čímž se dostává podpory zejména personalizované medicíně, a důsledkem je pak přispění k rozvoji systému zdravotní péče. Možnost kombinovat soubory dat z různých zdrojů a států je důležitá zvláště v oblasti vzácných a komplexních onemocnění s nízkou prevalencí; |
19. |
přeshraniční výměna dat týkajících se zdraví a podpora datové infrastruktury je zásadně důležitá pro účely boje proti přeshraničním zdravotním hrozbám biologického, chemického, environmentálního a neznámého původu (15) – jakož i proti antimikrobiální rezistenci a infekcím spojeným se zdravotní péčí. Sdílení kvalitních dat a analýz má nesmírný potenciál, pokud jde o pomoc při prevenci, včasném odhalování a zvládání infekčních onemocnění po jejich propuknutí. |
20. |
jednotný digitální trh pro informační technologie využívané v oblasti zdraví a volný pohyb dat mohou podpořit rozvoj a uplatňování inovativních technologických řešení vycházejících z dat, což bude mít za následek lepší výsledky v oblasti zdraví a lepší kvalitu života pacientů a zároveň tak bude zajištěno, aby služby a prostředky byly uživatelsky vstřícné, interoperabilní a bezpečné; |
21. |
systémy zdravotní péče mají rovněž potenciál jakožto hnací síla hospodářského růstu, jelikož nabízejí hospodářské příležitosti, zvláště pak malým a středním podnikům vyvíjejícím inovativní digitální řešení vycházející z dat; |
22. |
překonávání překážek bránících zvyšování potenciálu v oblasti digitálního zdravotnictví a související péče vyžaduje komplexní soubor opatření vycházejících z příležitostí, které nabízí jednotný digitální trh, a ze zásady volného pohybu dat a vyplývajících zásad uvedených v akčním plánu EU pro „eGovernment“; |
23. |
při navrhování a uplatňování digitálních nástrojů ve zdravotní péči je třeba věnovat náležitou pozornost požadavkům na kvalitu, bezpečnost, zabezpečení a ochranu dat, jakož i etickým aspektům a rozdílům v digitální a zdravotní gramotnosti, aby se předešlo vytváření dalších nerovností v oblasti zdraví. Používání digitálních nástrojů navíc významnou měrou napomáhá ke zlepšování zdravotní gramotnosti, mimo jiné podporou komunikace mezi zdravotnickými pracovníky a pacienty; |
24. |
pro zachování důvěry veřejnosti v digitální zdravotnické služby jsou nesmírně důležité ochrana dat a bezpečnost informací. Proto je nutné rychlé uplatňování právního rámce EU pro ochranu údajů (16), bezpečnost informací a sítí (17) a bezpečná elektronická identifikace (18); |
25. |
v zájmu zachování důvěrnosti a důvěry v digitální zdravotnické služby je důležité zlepšovat informovanost rozvíjením komunikačních strategií pro tvůrce politik, zdravotnické pracovníky a občany, pokud jde o prospěšnost digitálního zdravotnictví z hlediska zvýšení kvality zdravotní péče a zajištění transparentnosti při používání dat týkajících se zdraví; |
26. |
koordinace a spolupráce v oblasti digitálního zdravotnictví členským státům umožní urychlit uplatňování digitálních inovací v jejich systémech zdravotní péče, učit se vzájemně a využívat harmonizovaných přístupů při plném respektování jejich vnitrostátních pravomocí. Proto je třeba zlepšit mezi členskými státy praktickou spolupráci; |
27. |
mechanismy EU v oblasti financování hrají důležitou úlohu při podpoře celounijních datových infrastruktur pro výzkum a při rozvoji IT řešení v oblasti zdraví a využívání investic členských států na podporu jejich rozsáhlého uplatňování. |
VÍTÁ:
28. |
pokrok, jehož dosáhly členské státy při uplatňování elektronického zdravotnictví, a skutečnost, že ve většině členských států jsou již zavedeny nebo se právě zavádějí systémy elektronických zdravotních záznamů a elektronické předpisy (19) (20); |
29. |
práci vykonanou v rámci sítě pro elektronické zdravotnictví (21) zřízené podle směrnice 2011/24/EU a společné akce EU na podporu sítě pro elektronické zdravotnictví, která se velice osvědčila při koordinaci úsilí členských států v oblasti elektronického zdravotnictví tím, že usnadňuje přeshraniční výměnu dat týkajících se zdraví v rámci EU; |
30. |
pokrok, jehož bylo dosaženo při vytváření evropské infrastruktury digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) (22) financované z Nástroje pro propojení Evropy (23) za účelem přeshraniční výměny elektronických předpisů a zdravotnické dokumentace pacientů; |
31. |
práci vykonanou v rámci evropských referenčních sítí (24) za účelem vytvoření zvláštní platformy informačních technologií pro sdružování odborných poznatků, výměnu informací a vzájemné učení, uznávajíc potenciál těchto sítí z hlediska posíleného sdílení dat pro účely lepší diagnostiky, jakož i výzkumu a inovací, zejména v oblasti vzácných a komplexních onemocnění s nízkou prevalencí; |
32. |
partnerství a iniciativy v oblasti elektronického zdravotnictví vycházející zdola, které byly zahájeny jako součást evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí (25) a jsou velmi důležité pro podporu předávání poznatků a osvědčených postupů mezi regiony a zapojenými subjekty napříč veřejným a soukromým sektorem za účelem spolupráce; |
33. |
sdělení Komise o přezkumu v polovině období o provádění strategie pro jednotný digitální trh (26), v němž se zdůrazňuje význam digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče; |
34. |
angažovanost a odhodlání subjektů, jež jsou vyzdviženy v prohlášení o digitální společnosti pro zdraví přijaté na konferenci na vysoké úrovni pod názvem Health in the Digital Society. Digital Society for Health (Zdraví v digitální společnosti. Digitální společnost pro zdraví), která se uskutečnila ve dnech 16. až 18. října 2017 v Tallinu, přičemž z příslušných zainteresovaných subjektů byly vytvořeny mnohostranné pracovní skupiny, které mají pracovat na opatřeních řešících hlavní výzvy související s rozsáhlým zaváděním digitálních inovací v oblasti zdraví. |
VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY:
35. |
pokračovaly v provádění politik na podporu digitálních inovací v odvětví zdravotnictví, investovaly do daty podložených nástrojů a metodik umožňujících poskytování bezpečných a vysoce kvalitních služeb v oblasti zdravotní péče a podporujících udržitelné systémy zdravotní péče a tyto nástroje a metodiky aktivně využívaly; |
36. |
v rámci svých vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti digitálního zdravotnictví:
|
37. |
vytvořily stabilní a spolehlivé rámce správy dat, jak je uvedeno v doporučeních OECD ohledně správy dat týkajících se zdraví (27), s cílem zajistit důvěrnost a integritu dat týkajících se zdraví; |
38. |
spolupracovaly na usnadnění nezbytného sbližování regulačních a správních přístupů k využívání dat týkajících se zdraví pro účely výzkumu a inovací tím, že budou v rámci Unie určovat a prosazovat osvědčené postupy při používání vhodných záruk ochrany údajů a při správě dat týkajících se zdraví, a případně budou spolupracovat s orgány odpovědnými za ochranu údajů, například v rámci Evropského sboru pro ochranu osobních údajů stanoveného v nařízení o ochraně osobních údajů; |
39. |
využívaly regionální a dvoustranné či vícestranné spolupráce mezi členskými státy a případně spolupracovaly s dalšími subjekty na iniciativách, které mají jednoznačně přeshraniční povahu a mohou mít významný dopad na uplatňování digitálních řešení v oblasti zdraví; |
VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:
40. |
spolupracovaly zejména v rámci sítě pro elektronické zdravotnictví za účelem vytvoření interoperabilních a uživatelsky vstřícných informačních systémů, které umožní připojení osobních zdravotnických prostředků a lepší interakci a výměnu informací mezi zdravotníky a poskytovateli péče a pacienty; |
41. |
pokračovaly ve stávající práci na standardech a interoperabilitě elektronického zdravotnictví, optimalizovaly ji, a tím dále rozvíjely a rozšiřovaly Evropský rámec pro interoperabilitu elektronického zdravotnictví (28), prosazovaly využívání mezinárodních a otevřených standardů s cílem vyhnout se řešením chráněným autorskými právy a zamezit závislosti na poskytovateli (29), která zvyšuje náklady na vývoj a údržbu informačních technologií, a podpořily výměnu informací o správních modelech za účelem podpory dodržování standardů; |
42. |
prosazovaly využívání společných datových struktur, kódovacích systémů a terminologií, jakož i společných standardů pro měření klinických výstupů a výsledků hlášených pacienty, aby se zlepšila sémantická interoperabilita, kvalita a srovnatelnost dat; |
43. |
podporovaly opatření ke zlepšení bezpečnosti dat prosazováním vývoje a využívání technologií zvyšujících ochranu soukromí a ochrany soukromí již od návrhu a vyměňovaly si informace o dostupných technických nástrojích a metodikách pro bezpečnou výměnu dat mezi pověřenými jednotlivci a organizacemi a pro správu osobních dat týkajících se zdraví; |
44. |
vyměňovaly si zkušenosti, předávaly osvědčené postupy a vypracovávaly společné přístupy v zájmu zajištění bezpečnosti, kvality, ochrany a interoperability mobilních zdravotnických nástrojů a aplikací a zároveň poskytovaly odpovídající záruky pro zvýšení důvěry a na podporu využívání těchto řešení v zájmu lepší propagace zdraví, předcházení nemocem a léčby chronických onemocnění, případně se zohledněním použitelných unijních právních předpisů týkajících se zdravotnických prostředků; |
45. |
pokračovaly v úsilí zaměřeném na úspěšné provedení evropské infrastruktury digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) a zvážily rozšíření oblasti působnosti přeshraniční výměny dat týkajících se zdraví za účelem podpory výměny elektronických zdravotních záznamů dostupné občanům přes hranice, prostřednictvím určení a analýzy nových případů použití, které podporují přeshraniční zdravotní péči a přispívají k její kontinuitě; |
46. |
stavěly na stávajících iniciativách v rámci strategie pro jednotný digitální trh, jako je evropská iniciativa v oblasti cloud computingu (30), iniciativa EuroHPC (31) a evropský cloud pro otevřenou vědu, spolupracovaly s cílem zlepšit přístup k větším evropským datovým souborům, panelovým údajům a infrastruktuře vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně pro účely výzkumu a inovací ve zdravotnictví při zajištění vysoké úrovně ochrany dat; |
47. |
stavěly na stávajících vnitrostátních a unijních iniciativách a partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (32), zvážily vytvoření decentralizovaných datových sítí a společných platforem za účelem integrace a analýzy dat v bezpečném prostředí a zároveň se vyhnuly zbytečnému ukládání dat v ústřední unijní databázi; dále aby podporovaly rozsáhlé přeshraniční prováděcí projekty, například v oblasti personalizované medicíny, včetně genomické; |
48. |
pokračovaly ve spolupráci na společných platformách a registrech nemocí, jako je Evropská platforma pro registraci vzácných onemocnění a databáze Orphanet (33), které představují klíčové nástroje interoperability pro výzkum vzácných onemocnění; |
49. |
spolupracovaly na zlepšení datové infrastruktury, analýzy dat a podpory rozhodování s cílem předvídat a regulovat vážné přeshraniční zdravotní hrozby a předcházet jim; |
50. |
lépe využívaly unijních mechanismů financování, jako je Evropský fond pro strategické investice (EFSI) (34), strukturální fondy EU, Nástroj pro propojení Evropy a iniciativa Horizont 2020 (35), na podporu uplatňování digitálního zdravotnictví v širokém měřítku, a to zlepšením součinnosti při nákladově efektivním využívání unijních i vnitrostátních finančních prostředků a stanovením společných priorit a potřeb v oblasti investic, a aby rozvíjely vhodné mechanismy financování a pobídky na podporu interoperability infrastruktury v oblasti digitálního zdravotnictví. |
51. |
zvážily dohodu o společných kritériích a ukazatelích, které by členské státy mohly používat k monitorování pokroku při zavádění digitálního zdravotnictví a posuzování dopadu digitálních řešení se zohledněním stávajících rámců (36); |
VYZÝVÁ KOMISI, ABY:
52. |
nadále podporovala úsilí členských států tím, že bude shromažďovat a posuzovat osvědčené postupy a faktické poznatky za účelem podpory předávání těchto postupů a bude zvyšovat informovanost, pokud jde o digitální zdravotnictví; |
53. |
podpořila provádění stávajících právních předpisů EU týkajících se ochrany údajů a bezpečnosti informací v odvětví zdravotnictví, mimo jiné stanovením osvědčených postupů a usnadněním výměny informací mezi členskými státy za účelem usnadnění přeshraniční výměny dat a zohlednění konkrétních potřeb a požadavků odvětví zdravotnictví, a to při plném respektování pravomocí členských států; |
54. |
nadále podporovala rozšíření infrastruktury digitálních služeb pro elektronické zdravotnictví na všechny členské státy a zavádění nových přeshraničních služeb a současně napomáhala stávající práci na překonávání technických, sémantických a právních otázek a na zajišťování konzistentnosti mezi různými infrastrukturami informačních technologií, zejména eHDSI a zvláštní platformou informačních technologií v rámci evropských referenčních sítí; |
55. |
nadále podporovala výzkum a inovace v oblasti digitálního zdravotnictví a poskytovala podporu vědeckým institucím a inovativním podnikům, které vyvíjejí řešení v oblasti digitálního zdravotnictví, zvláště malým a středně velkých podnikům; |
56. |
podporovala členské státy při vytváření a zavádění interoperabilní vnitrostátní infrastruktury pro sdílení a výměnu dat týkajících se zdraví se zaměřením především na modely primární a integrované péče a aby podporovala poskytování účinných a vysoce kvalitních zdravotnických služeb a na zavedení služeb přeshraniční výměny dat v rámci eHDSI na celostátní, regionální i místní úrovni; |
57. |
nadále podporovala partnerství veřejného a soukromého sektoru v celoevropském měřítku, jakož i činnosti pro zapojení zainteresovaných subjektů, jako je evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, jejichž cílem je posílení práv občanů a usnadnění provádění jednotného digitálního trhu v oblasti digitálního zdravotnictví a péče. |
(1) Viz: závěry Rady: Na cestě k moderním, pružným a udržitelným zdravotním systémům ze dne 6. června 2011 (Úř. věst. C 202, 8.7.2011, s. 10); závěry Rady o procesu úvah o moderních, pružných a udržitelných zdravotních systémech ze dne 10. prosince 2013 (Úř. věst. C 376, 21.12.2013, s. 3); závěry Rady o hospodářské krizi a zdravotní péči ze dne 20. června 2014 (Úř. věst. C 217, 10.7.2014, s. 2); závěry Rady o personalizované medicíně pro pacienty, přijaté dne 7. prosince 2015 (Úř. věst. C 421, 17.12.2015, s. 2).
(2) Úř. věst. C 302, 12.12.2009, s. 12.
(3) Dokument P8_TA(2015)0197.
(4) Dokument COM(2015) 192 final.
(5) Dokument COM(2016) 179 final.
(6) Dokument COM(2012) 736 final.
(7) Dokument P7_TA-PROV(2014)0010.
(8) Dokument COM(2014) 215 final.
(9) Data velkého objemu v zájmu pokroku ve výzkumu demence Hodnocení postupů sdílení dat ve výzkumu neurodegenerativních onemocnění souvisejících s věkem.
(10) Daty podložené inovace pro růst a dobré zdravotní podmínky, říjen 2015, OECD.
(11) Referenční porovnání zavádění elektronického zdravotnictví u všeobecných lékařů (SMART 2011/0033).
(12) Podle speciálního průzkumu Eurobarometru 460 speciálního průzkumu Eurobarometru 460 o postojích vůči dopadu digitalizace a automatizace na denní život (2017) by více než polovina všech respondentů uvítala online přístup ke svým zdravotním záznamům (52 %) a sedm z deseti respondentů (70 %) by bylo ochotno dát data týkající se jejich zdraví a osobního stavu k dispozici jiným osobám. Nejčastěji by byli ochotni sdílet svá data se svými lékařem nebo zdravotnickým pracovníkem (65 %).
(13) Zlepšování účinnosti odvětví zdravotnictví. Úloha informačních a komunikačních technologií (OECD, 2010).
(14) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).
(15) Jak je uvedeno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).
(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).
(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).
(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 ze dne 23. července 2014 o elektronické identifikaci a službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce na vnitřním trhu a o zrušení směrnice 1999/93/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 73).
(19) Od inovace k provádění – elektronické zdravotnictví v evropském regionu WHO (2016, WHO).
(20) Přehled vnitrostátních předpisů o elektronických zdravotních záznamech v členských státech EU (2014).
(21) Viz https://ec.europa.eu/health/ehealth/policy/network_en.
(22) Viz https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDSIS/eHealth+2.0.
(23) Vytvořený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).
(24) https://ec.europa.eu/health/ern/policy_en
(25) Viz sdělení Komise nazvané „Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí“ ze dne 29.2.2012 – COM(2012) 83 final a evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí https://ec.europa.eu/eip/ageing/home_en.
(26) Sdělení Komise o přezkumu provádění strategie pro jednotný digitální trh v polovině období: Propojený jednotný digitální trh pro všechny (COM(2017) 228 final).
(27) přijatých na zasedání ministrů zdravotnictví OECD dne 17. ledna 2017.
(28) Vylepšený rámec interoperability pro oblast elektronického zdravotnictví přijatý sítí pro elektronické zdravotnictví v listopadu roku 2015.
(29) Viz sdělení Komise nazvané „Prevence závislosti na poskytovateli: budování otevřených systémů informačních a komunikačních technologií prostřednictvím lepšího využití standardů při zadávání veřejných zakázek“, přijaté dne 25.6.2013, COM(2013) 455 final.
(30) Sdělení Komise o Evropské iniciativě v oblasti cloud computingu – vybudování konkurenceschopné evropské ekonomiky založené na datech a znalostech, přijaté dne 19.4.2016 – COM(2016) 178 final.
(31) https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-ministers-commit-digitising-europe-high-performance-computing-power
(32) Například program v rámci Iniciativy pro inovativní léčiva 2 (IMI2) nazvaný Data velkého objemu pro lepší výsledky (http://www.imi.europa.eu/), konsorcium výzkumné infrastruktury v oblasti biobank a biomolekulárních zdrojů – konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (BBMRI-ERIC) (http://www.bbmri-eric.eu/) a další.
(33) www.epirare.eu/ www.orpha.net.
(34) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 1291/2013 a (EU) č. 1316/2013 – Evropský fond pro strategické investice (Úř. věst. L 169, 1.7.2015, s. 1).
(35) Viz http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en.
(36) Viz monitorovací a hodnotící rámec pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí https://ec.europa.eu/jrc/en/mafeip a Zpráva Severské rady ministrů nazvaná „Referenční srovnávání elektronického zdravotnictví v severských zemích“.