Souhrnný přehled
|
Posouzení dopadů k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vzájemném uznávání zboží
|
A. Potřeba opatření
|
Proč? Jaký problém se řeší?
|
Hodnocení dospělo k závěru, že vzájemné uznávání nefunguje tak, jak by mělo, a to kvůli nedostatečné informovanosti, právní nejistotě a neexistenci účinné komunikace a spolupráce mezi zúčastněnými subjekty. Hospodářské subjekty nevyužívají plně svá stávající práva. Vnitrostátní orgány ztrácejí čas a prostředky. Spotřebitelé čelí vyšším cenám a menšímu výběru. Očekává se, že v případě neexistence opatření na úrovni EU bude problém přetrvávat.
|
Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?
|
Ačkoliv očekávané přínosy nelze přesně odhadnout, stávající studie týkající se „nákladů vyplývajících z neexistence společného evropského postupu v oblasti jednotném trhu“ (The Cost of Non-Europe in the Single Market) prokazuje, že by snížení překážek obchodu mohlo vést k zvýšení obchodu uvnitř EU o více než 100 miliard EUR ročně. Pojem překážek obchodu je v této studii širší než pouhé vzájemné uznávání, poskytuje však odhad očekávaných přínosů.
|
Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?
|
Existence společného souboru pravidel zaručuje rovné zacházení a umožňuje soudržné uplatňování vzájemného uznávání. Opatření samotných členských států by zásadu rozložila na 28 rozdílných a případně protichůdných vnitrostátních postupů.
|
B. Řešení
|
Jaké legislativní a nelegislativní možnosti byly zvažovány? Je některá možnost upřednostňována? Proč?
|
Posuzovány byly tyto možnosti:
·Možnost č. 2 – opatření „měkkého“ práva
·Možnost č. 3 – minimální legislativní změny
·Možnost č. 4 – komplexní legislativní změny
·Možnost č. 5 – dobrovolné předchozí schválení uvedení na trh
Upřednostňovanou možností je možnost č. 4, která je doplněna možností č. 2.
|
Kdo podporuje kterou možnost?
|
Možnost č. 2 podpořili všichni, bude-li tato možnost doplněna jinými nástroji.
Možnost č. 3 pokládali všichni za potenciálně účinnou, avšak v menším rozsahu než ostatní možnosti.
Možnost č. 4 považovali všichni za nejúčinnější.
Panovala shoda, pokud jde o námitky proti možnosti č. 5.
|
C. Dopady upřednostňované možnosti
|
Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti? (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?
|
Možnost č. 4 ve spojení s možností č. 2 zvýší informovanost a povědomí o vzájemném uznávání, přičemž současně zajistí právní jistotu ohledně uplatňování zásady a zlepší správní spolupráci mezi členskými státy.
|
Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?
|
Náklady pro podniky jsou minimální. Členské státy a Komise ponesou určité nezbytné náklady, které se odhadují následovně: organizace a koordinace informačních a vzdělávacích akcí (500 000 EUR), program výměny úředníků (170 000 EUR ročně), zrychlené odvolací řízení (3–4 ekvivalenty plného pracovního úvazku v Komisi, 225 000–300 000 EUR ročně), větší správní spolupráce (1 200 000 EUR ročně).
|
Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?
|
Na mikropodniky a malé a střední podniky bude mít iniciativa kladný dopad, aniž by jim vznikly dodatečné náklady.
|
Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?
|
Dotčena mohou být kontaktní místa pro výrobky, jelikož k plnění svěřených úkolů budou zapotřebí příslušné zdroje.
|
Očekávají se jiné významné dopady?
|
Pro podniky, zejména inovativní, budou existovat větší tržní příležitosti.
|
D. Návazná opatření
|
Kdy bude tato politika přezkoumána?
|
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu pět let po vstupu nového nařízení v platnost a následně každých pět let.
|