EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013SC0496
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT Executive Summary to the Impact Assessment Accompanying the document PROPOSAL FOR A COUNCIL RECOMMENDATION on a Quality Framework for Traineeships
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ
/* SWD/2013/0496 final */
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ /* SWD/2013/0496 final */
1. Úvod V posledních dvou desetiletích se stáže staly
pro mladé lidi významným odrazovým můstkem ke vstupu na trh práce[1]. Ačkoli se stáže stále více stávají standardním složkou našich
trhů práce, jejich rozšiřování je doprovázeno rostoucími obavami v souvislosti
se vzdělávacím obsahem a pracovními podmínkami, které stáže
poskytují. Mají-li stáže skutečně usnadnit přístup
k zaměstnání, musí nabízet kvalitní vzdělávací obsah a
odpovídající pracovní podmínky a neměly by představovat levnou
náhradu řádných pracovních míst. Po opakovaných žádostech
Evropského parlamentu[2]
a Evropské rady[3]
zahájila Komise v minulém roce konzultace se sociálními partnery a
oznámila, že do konce roku 2012 předloží rámec pro kvalitu stáží[4]. Cílem posouzení
dopadů je určit a analyzovat možnosti politiky, které by mohly zvýšit
podíl kvalitních stáží, a to zejména stanovením norem pro osvědčené
postupy a odrazováním od nevyhovujících stáží. Posouzení dopadů vychází z
analytického dokumentu, který Komise předložila v prosinci 2012
v rámci konzultací se sociálními partnery[5] ohledně rámce pro kvalitu stáží.
Jsou v něm doplněny dříve nedostupné údaje o počtu a
kvalitě stáží, uvedeny nové důkazy o spojitosti mezi problémy s
kvalitou a horšími vyhlídkami dotyčných stážistů na zaměstnání a
předloženy návrhy týkající se rámce pro kvalitu stáží, který
skutečně zvyšuje zaměstnatelnost stážistů. Nové návrhy
týkající se transparentnosti mají mladým lidem usnadnit rozlišení kvalitních
stáží od stáží nevyhovujících. 2. Konzultace a názory zúčastněných stran týkající
se hlavních problémů souvisejících se stážemi Veřejná konzultace Ohledně problémů
souvisejících se stážemi a možných řešení konzultovala Komise širokou
škálu zúčastněných stran. O výsledcích těchto konzultací
obšírně informoval výše zmíněný analytický dokument. V rámci veřejných
konzultací, které se uskutečnily v roce 2012, iniciativu Komise
celkově podpořily odborové svazy, nevládní organizace, mládežnické
organizace, vzdělávací instituce a většina individuálních respondentů.
Ačkoli organizace zaměstnavatelů, obchodní komory
a členské státy iniciativu obecně podpořily, často
poukazovaly na nutnost zajistit dostatečnou flexibilitu rámce, aby bylo
možno vzít v úvahu rozmanitost vnitrostátních postupů. Co se týká prvků,
které mají být zahrnuty do budoucího rámce pro kvalitu stáží, většina
respondentů souhlasila s analýzou Komise (smlouvy o stáži, jasné cíle a
obsah, délka stáže, přiměřené sociální zabezpečení /
odměňování atd.). Podniky a některé organizace
zaměstnavatelů tvrdily, že otázky týkající se odměňování a
sociálního zabezpečení nespadají do pravomoci EU. Konzultace se
sociálními partnery V období od
října 2012 do února 2013 se ohledně iniciativy týkající se
rámce pro kvalitu stáží uskutečnily dvoufázové konzultace se sociálními
partnery. Sociální partneři v EU nezahájili jednání o možné dohodě
podle článku 154 SFEU; Komise se proto rozhodla předložit
vlastní iniciativu s přihlédnutím k názorům vysloveným během
konzultací. V akčním rámci evropských sociálních partnerů pro
zaměstnanost mladých lidí (z června 2013) byl zaznamenán
záměr Komise vypracovat návrh doporučení Rady o evropském rámci
pro kvalitu stáží. Po konzultacích s malými a středními podniky
prostřednictvím Evropského sdružení řemesel a malých a středních
podniků (UEAPME) v roce 2012 byl v období od března do
června 2013 proveden u malých a středních podniků
průzkum s cílem prověřit kvalitu stáží zajišťovaných
těmito podniky (z hlediska zaměstnavatele) a rovněž
přezkoumat náklady na dodržování případných opatření
v souvislosti s rámcem pro kvalitu stáží. 3. Vymezení problému 3.1. Regulační
rámec Studie o stážích mapuje
regulační rámec pro stáže a ukazuje, že ten se mezi jednotlivými typy
stáží i mezi členskými státy značně liší. Na straně jedné
Francie zákonem upravuje všechny typy stáží, zatímco v zemích jako Bulharsko a
Spojené království neexistuje pro stážisty žádný zvláštní právní rámec.
Méně než polovina členských států má předpisy týkající se
délky stáže, odměňování nebo sociálního zabezpečení.
V případě stážistů pocházejících z jiného členského
státu dosud existují v 11 členských státech právní a správní
překážky, které brání rozvoji stáží v zahraničí. V současnosti
neexistují mezinárodně schválené normy týkající se charakteristik, které
by měly stáže mít, aby se pokládaly za kvalitní. 3.2. Vymezení problému Během veřejných konzultací i ve
studii o stážích byla zmíněna celá řada problémů, které se
v současnosti v EU vyskytují v souvislosti se stážemi.
Existují dvě hlavní problematické oblasti, pokud jde o možný zásah na úrovni
EU: nedostatečný vzdělávací obsah a neuspokojivé pracovní
podmínky. 1) Problém týkající se vzdělávacího
obsahu souvisí se stížnostmi, že stážistům jsou v práci
přidělovány podřadné úkoly místo toho, aby se jim dostalo
smysluplného vzdělávání. Nejedná se pouze o etický problém – pokud
příliš mnoho stáží poskytuje bezvýznamné vzdělání, mohou stáže získat
špatnou pověst, což narušuje jejich účinnost při
usnadňování přechodu mladých lidí ze školy do zaměstnání. 2) Problém týkající se pracovních podmínek souvisí
se stížnostmi na dlouhou pracovní dobu, nedostatečné krytí v
případě pracovních rizik nebo rizik týkajících se zdraví a
bezpečnosti, nedostatečnou srozumitelnost použitelných pravidel a
předpisů, rovné zacházení atd. Ve zbývající části analýzy jsou jako nevyhovující
vymezeny ty stáže, které jsou neuspokojivé, pokud jde o vzdělávací obsah
nebo pracovní podmínky. Kromě dvou výše zmíněných
problémů zúčastněné strany zdůraznily skutečnost, že
vysoký počet stáží není placených vůbec, nebo poskytuje náhradu, která
nepokrývá ani základní životní náklady stážistů. To vyvolává problém
týkající se rovného přístupu[6].
Skutečnost, že rostoucí počet stáží není placených, by mimoto mohla
na trhu práce vyvolávat tendenci, kdy zaměstnavatelé nahrazují placené
zaměstnance stážisty[7].
Samotnou otázkou odměny za práci nebo náhrady se nelze z důvodu
subsidiarity zabývat na úrovni EU. Větší transparentnost by však umožnila
účinnější fungování trhu práce. Zatímco se zdá, že na malý počet
tuzemských stáží neexistují žádné stížnosti, počet stáží v zahraničí
je nízký. To se jeví jako významná zmeškaná příležitost, pokud jde o
snižování nezaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím mobility,
jelikož stáže v zahraničí by mohly být hlavním faktorem usnadňujícím
nástup do zaměstnání v zahraničí a mnoho volných pracovních míst
nelze obsadit na místním trhu práce. Jak časté jsou problémy týkající se
kvality? V EU a v Chorvatsku se u 13 000 osob
uskutečnil průzkum Eurobarometr týkající se jejich zkušeností se
stážemi. Odpovědi umožnily kvantifikovat hlavní
prvky kvality určené ve studii o stážích. V průzkumu bylo
zjištěno, že ačkoli je většina stáží dostatečně
kvalitních, pro významnou menšinu stáží to neplatí. Konkrétně bylo
uvedeno, že 18 % stáží nemělo dostatečný vzdělávací obsah a
pouze v jednom ze čtyř případů nebyly pracovní podmínky
(kromě odměny za práci) srovnatelné s podmínkami řádných
zaměstnanců, pokud jde o pracovní dobu, podmínky čerpání
dovolené atd. Ze zjištění vyplývá, že celkem 30 % stáží bylo
nevyhovujících z hlediska vzdělávacího obsahu nebo pracovních podmínek, a
často se také ukázalo, že stáže nenaplnily očekávání v obou bodech[8]. Co se týká stáží v zahraničí, pouze
9 % všech stáží se uskuteční v jiné zemi. Rozvoji trhu se stážemi v
zahraničí významně brání nejistota ohledně podmínek v
zahraničí: podle průzkumu Eurobarometr 38 % osob, které stáž v
zahraničí neabsolvovaly, ale rády by tak učinily, uvedlo, že hlavní
překážkou byly nedostatečné informace. Z ekonometrické analýzy výsledků
Eurobarometru vyplývá, že osoby, které absolvovaly nevyhovující stáž, poté s
mnohem menší pravděpodobností najdou zaměstnání. Kvalitní stáže
se promítají nejen v lepších vyhlídkách na to, že táž organizace dotyčné
osobě nabídne pracovní smlouvu, nýbrž jsou spojeny rovněž s nižším
rizikem nezaměstnanosti v pozdější době. Údaje potvrzují souvislost mezi kvalitou a
záměrem přijmout dotyčnou osobu do zaměstnání.
Nejkvalitnější stáže obvykle nabízejí hostitelské organizace, které
usilují o přijetí zaměstnanců. To vysvětluje rovněž
úzký vzájemný vztah mezi kvalitou a odměnou za práci – odměna
naznačuje, že hostitelská organizace je ochotna „udělat něco
navíc“. 3.3. Příčiny
problémů Příčiny
existence nevyhovujících stáží souvisejí jak se stranou poptávky, tak se
stranou nabídky. Na straně nabídky může hostitelská organizace
nabízet nevyhovující stáže, jelikož neví, jak zajistit jejich kvalitu (neúmyslně
nízká kvalita); nabídka nevyhovujících stáží však může být rovněž
záměrná kvůli vědomé strategii maximalizace zisku.
Příčiny problémů se liší v závislosti na případu. Co se týká neúmyslně nízké kvality,
výsledky ověřování u malých a středních podniků shodně
prokazují, že mnoho malých a středních podniků neuplatňuje prvky
kvality určené ve studii o stážích, přesto však velká
většina těchto podniků prohlašuje, že jejich zavedení nepovažuje
za problematické. Změřit přesně podíl neúmyslně nevyhovujících
stáží není možné, avšak na základě výsledků ověřování u
malých a středních podniků jej lze vyčíslit orientačně
na 20 % až 35 % stáží, které jsou
nedostatečné, pokud jde o vzdělávací obsah. Na straně poptávky je
hlavním důvodem skutečnosti, že se žadatelé ucházejí o nevyhovující
stáže, nedostatečná transparentnost (asymetrie
informací). Kvalitu stáže lze obtížně posoudit před jejím
zahájením a po nástupu na stáž nemá stážista možnost ani pobídku k tomu, aby si
stěžoval. Trh se stážemi proto lze popsat jako trh, který se
vyznačuje rovnováhou, při níž je určitý podíl stáží
nevyhovujících. 4. Právní základ a subsidiarita Právní základ Právním základem této
iniciativy je článek 153 Smlouvy, podle něhož Unie podporuje
a doplňuje činnost členských států mimo jiné v oblasti
pracovních podmínek, sociálního zabezpečení a sociální ochrany
pracovníků a rovněž zapojení osob vyloučených z trhu pracovních
příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení. Subsidiarita Co se týká přínosů stanovení norem,
řešení na úrovni EU by představovalo řadu výhod: ·
Pokyny ke kvalitě, které přijaly nebo
navrhly různé subjekty v jednotlivých zemích, se zdají být
poměrně podobné. Hlavní rozdíly spočívají v odměňování
a existenci určitých povinných nebo závazných prvků, jako je omezení
po sobě následujících stáží, které se v dobrovolných chartách obvykle
nevyskytují. Z toho vyplývá, že není zapotřebí normy kvality přizpůsobit
místním podmínkám. ·
Za druhé, řešení na úrovni EU by zajistilo
přínosy z hlediska mobility stážistů. Mladí lidé by pokládali za
snazší přijmout stáž v jiné zemi, pokud jim existující standardní postupy
nebo pravidla umožňují jednoznačně pochopit, co mají
očekávat. ·
Za třetí, ze zkušeností vyplývá, že kvůli
problémům souvisejícím s koordinací dojde ke stanovení mezinárodně
uznaných norem kvality rychleji, pokud koordinační a podpůrnou úlohu
přijmou nadnárodní instituce. EU k tomu má nejlepší předpoklady,
jelikož se zdá, že ke spontánnímu vývoji mezinárodních norem kvality dochází
jen v malé míře, nebo vůbec. Členské státy by mohly opatření ke
zvýšení kvality stáží přijmout nezávisle. V praxi však členské státy
Komisi opakovaně vyzývaly k přijetí rámce pro kvalitu stáží (viz například závěry ze tří
posledních zasedání Evropské rady v prosinci 2012, únoru 2013 a
červnu 2013). V situaci odchylných
právních rámců by bylo užitečné společné chápání toho, co je to
stáž a jaké jsou minimální normy, které se stáží týkají. To by
členským státům pomohlo vypracovat politiky a regulační
přístupy. EU by tak mohla členským státům konkrétně pomoci
při plnění hlavního směru č. 8 pro politiku
zaměstnanosti v rámci strategie Evropa 2020, zejména by jim mohla
pomoci zavést systémy, které čerstvým absolventům škol pomohou najít
první zaměstnání nebo zahájit další studium nebo odbornou přípravu,
včetně vyučení, a rychle zasáhnout, pokud se mladí lidé stanou
nezaměstnanými. To by odstranilo jednu z
hlavních překážek přeshraniční mobility – nedostatek informací
v oblasti s velkou regulační roztříštěností – a
doporučení by přispělo k intenzivnější podpoře
poskytované v rámci programu ERASMUS+. 5. Cíle politiky Obecným cílem iniciativy v
této oblasti je: 1) zlepšení kvality stáží
tak, aby více přispívaly k úspěšnému přechodu ze školy do
zaměstnání; 2) zmenšení nesouladu mezi
nabídkou a poptávkou na evropském trhu práce podporou rozvoje stáží v
zahraničí. K dosažení těchto
obecných cílů byly zvoleny následující specifické cíle: 1) zvýšení podílu
kvalitních stáží; 2) odrazování od jejich
zneužívání při současném zajištění toho, aby byly náklady
hostitelských organizací na plnění požadavků omezené; 3) zlepšení informací o
stážích v zahraničí a usnadnění přístupu k těmto stážím. Operativní cíle jsou tyto: 1) stanovení rámce/norem/pokynů,
které členské státy, hostitelské organizace, sociální partneři nebo
jiné subjekty mohou použít jako podklady při přijímání opatření
na podporu rozvoje kvalitních stáží a usnadnění stáží v zahraničí; 2) zajištění
účinného využívání tohoto rámce / těchto norem nebo pokynů v
politických nástrojích EU, zejména v iniciativě na podporu
zaměstnanosti mladých lidí, v procesu evropského semestru a ve
finančních programech EU. 6. Soudržnost politik a přispění k cílům
strategie Evropa 2020 V roce 2010 bylo ve
stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 „Mládež v pohybu“
oznámeno, že Komise navrhne rámec pro kvalitu stáží. Tento závazek potvrdila
iniciativa „Příležitosti pro mladé“ z roku 2011, balíček
opatření týkající se zaměstnanosti a také balíček opatření
pro zaměstnanost mladých lidí z roku 2012. Kvalitní stáže jsou
rovněž nedílnou součástí koncepce záruk pro mladé lidi, a jejich
rozvoj je proto hlavním cílem iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých
lidí z roku 2013. Pokyny ke stážím se jeví
jako obzvláště užitečné pro země s malými zkušenostmi nebo
tradicí, pokud jde o práci v partnerství s podniky. Rámec pro kvalitu stáží
Komisi pomůže sledovat pokrok při provádění výše uvedených
doporučení a v případě potřeby navrhnout členským
státům další opatření. Standardizované
řešení na úrovni EU mimoto podpoří rozšíření EURES na
učňovská místa a stáže, jak se vyžaduje v závěrech ze zasedání
Evropské rady ve dnech 28. a 29. června 2012.
Požadavky na kvalitu stáží jsou zapotřebí rovněž k tomu, aby byla
zajištěna účinnost stáží nabízených v rámci záruk pro mladé lidi (viz
doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013). 7. Možnosti politiky Tabulka č. 1 Přehled jednotlivých možností Možnost č. || Název || Druh || Stručný popis 0 || Základní scénář || – || Žádná změna politiky 1 || Informační internetové stránky || Informace || Vytvoření informačních internetových stránek pro stážisty s informacemi o všech předpisech a typech stáží v jednotlivých členských státech 2 || Dobrovolná značka kvality || Informace || Značka kvality stáží zcela na dobrovolném základě 3a || Doporučení Rady o rámci pro kvalitu stáží – „základní“ (rámec pro kvalitu stáží – „základní“) || Pokyny || Dohoda o stáži by musela být podepsána stážistou a hostitelskou organizací. Musela by obsahovat informace o cílech, vzdělávacím obsahu a sledování pokroku, délce stáže, odměně nebo náhradě a sociálním zabezpečení. 3b || Doporučení Rady o rámci pro kvalitu stáží s větší transparentností (rámec pro kvalitu stáží + transparentnost) || Pokyny || Informace o odměně za práci / náhradě v oznámení o volném pracovním místě + požadavky na transparentnost vztahující se na náborovou politiku v případě neplacených stáží 4 || Směrnice o rámci pro kvalitu stáží + větší transparentnost || Právní předpis || Stejná jako možnost č. 3b, avšak ve formě směrnice 8. Analýza dopadů 8.1. Možnost č. 0 – základní scénář Pokud jde o vývoj
v této oblasti, pokrok směrem ke spontánnímu vypracování a
přijetí norem kvality na celosvětové úrovni nebo na úrovni EU je jen
omezený. Iniciativy členských států jsou ojedinělé, a ačkoli
existuje Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) vypracovaná mládežnickými organizacemi pod záštitou
Evropského fóra mládeže, její přijetí ze strany podniků je omezené. V
případě neexistence dalších vnitrostátních nebo šířeji
uznávaných mezinárodních iniciativ ke zvýšení kvality stáží se celkový
podíl nevyhovujících stáží bude kvůli dopadům krize
pravděpodobně zvyšovat, nebo bude přinejlepším stálý. 8.2. Možnost
č. 1 – informační internetové stránky Možnost
č. 1 spočívá ve vytvoření informačních internetových
stránek, které obsahují úplné, podrobné a pravidelně aktualizované
informace o pravidlech a předpisech vztahujících se na všechny typy stáží
v jednotlivých členských státech. Internetové stránky, které by byly
případně vytvořeny na portálu EURES, by obsahovaly odkazy na
příslušné orgány v členských státech. Tento nástroj se zabývá jedním z aspektů
problému, který souvisí s nedostatečnými informacemi, tj. nedostatkem
obecných informací o stávajících vnitrostátních předpisech. Neposkytuje
však žádné informace o kvalitě nabízených konkrétních pozic stážistů
ani nezajišťuje skutečné pobídky ke zvyšování kvality stáží ze
strany hostitelských organizací. Na kvalitu stáží má tato možnost sice kladný,
avšak jen mírný dopad. Ukázalo se totiž, že větší informovanost o právech
má v případě tuzemských stáží omezenou účinnost. Dopad této
možnosti by byl větší v případě podpory stáží v zahraničí
vzhledem k tomu, že je obtížnější získat informace o cizích zemích.
Celkově by tohoto opatření bylo možno využít spíše k doplnění
ostatních řešení než jako samostatné možnosti. Ačkoli má tato možnost
omezenou účinnost (jelikož pravděpodobně nezmění poměr
mezi nevyhovujícími a kvalitními stážemi) a efektivnost, je v souladu s
cílem týkajícím se mobility. 8.3. Možnost
č. 2 – dobrovolná značka kvality Možnost č. 2
spočívá v zavedení značky kvality na úrovni EU, která potvrzuje, že
hostitelská organizace, která o ni dobrovolně požádala, dodržuje
určité normy kvality. Kritéria pro udělení značky kvality by se
mohla mezi jednotlivými zeměmi nebo odvětvími významně lišit;
alternativně by bylo možno usilovat o stanovení obdobných či dokonce
totožných kritérií pro celou EU. Ve spolupráci se sociálními partnery by bylo
možno vypracovat zásady kvality, které upřesňují minimální normy
týkající se formy, vzdělávacího obsahu a pracovních podmínek stáží. Pokud
se hostitelské organizace dobrovolně zavážou k dodržování těchto
zásad, mohou se prezentovat jako „korektní ke stážistům“ či
podobně. Značka kvality by mohla zahrnovat rovněž závazky
týkající se odměňování a sociálního zabezpečení. Tento neregulační přístup je výhodný
proto, že hostitelským organizacím nabízí podporu a vedení tak, že jim
poskytuje podklady pro normy kvality, zatímco jeho dobrovolná povaha
zajišťuje, že zátěž spojená s plněním požadavků je pro
hostitelské organizace přijatelná. Tato možnost by mohla podpořit
rovněž přeshraniční stáže. Hlavní nevýhodou této možnosti je riziko, že
se jen málo organizací bude obtěžovat tím, aby o značku kvality
požádalo, jelikož poptávka po stážích převyšuje jejich nabídku. Míra
využití u stávajících příkladů značek kvality je v
současnosti mimořádně nízká: v Itálii požádalo
o značku „OK stage“ pouze několik desítek společností, což
představuje míru využití přibližně 1:10 000. Zdá se, že
jinde se situace neliší; tato možnost se proto nejeví jako účinná. Pokud jde o účinnost,
měla by tato možnost napomoci při rozvoji stáží v zahraničí,
není však pravděpodobné, že změní poměr mezi nevyhovujícími a
kvalitními stážemi. Na druhou stranu lze tuto možnost vzhledem k poměrně
nízkým nákladům považovat za efektivní. 8.4. Možnost č. 3 – doporučení Rady o rámci pro
kvalitu stáží Toto opatření by
spočívalo v návrhu Komise na doporučení Rady o rámci pro kvalitu
stáží, jež by členské státy převedly do své vnitrostátní praxe a/nebo
právního řádu. Členské státy by musely v souladu s doporučením
zajistit, aby byla písemná dohoda o stáži povinná, což v současnosti v
mnoha členských státech neplatí. Dohoda by zahrnovala řadu
jednoduchých prvků, které (jak bylo prokázáno) zvyšují kvalitu stáží,
například stanovení vzdělávacích cílů, pracovníka, který bude
zajišťovat odborné vedení, pracovních podmínek atd. Navrhují se dvě dílčí možnosti: v
rámci možnosti č. 3a by doporučení Rady sestávalo pouze ze
„základních“ pokynů ke kvalitě. V případě možnosti
č. 3b by byl obsah rámce pro kvalitu stáží posílen zahrnutím
dodatečných požadavků na transparentnost, které vytvoří pobídky
pro kvalitní stáže a/nebo budou odrazovat od stáží nevyhovujících. 8.4.1. Možnost č. 3a – doporučení Rady o rámci pro
kvalitu stáží – „základní“ Rámec pro kvalitu
stáží by vyžadoval, aby obě strany uzavřely písemnou dohodu o stáži.
Prvky, které mají být v dohodě zahrnuty, představují v porovnání s prvky, jež byly zavedeny v řadě nedávných
iniciativ subjektů různých typů, umírněný přístup. Rámeček č. 1 Hlavní prvky kvality vymezené ve studii o stážích Ve studii o stážích byla analyzována situace ve všech 27 členských státech EU a u všech typů stáží s cílem určit osvědčené postupy, přičemž se vycházelo ze zásady, že kvalitní stáž by měla stážistovi umožnit, aby si osvojil praktické dovednosti zaměřené na potřeby trhu práce, které doplňují teoretické studium stážisty, za účelem zvýšení jeho zaměstnatelnosti. Kvalitní stáž se vyznačuje řadou zásad. Jedním ze základních bodů je existence povinné dohody o stáži. Kvalitní stáž by měla být založena na dohodě mezi stážistou a hostitelskou organizací (tj. společností, veřejným úřadem atd.). V tomto ohledu stojí za zmínku údaj z průzkumu Eurobarometr z roku 2013 týkajícího se stáží, podle něhož písemnou dohodu podepsalo pouze 62 % stážistů[9]. Dohoda o stáži by měla zahrnovat níže uvedené prvky, které byly ve studii určeny jako nejdůležitější: • Cíle, obsah a sledování: Stáž by měla stážistovi umožnit, aby si osvojil praktické dovednosti, které doplňují jeho teoretické studium. Pokyny ve studii vyžadují, aby byla platnost vzdělávacího obsahu zaručena pracovníkem zajišťujícím osobní dohled nebo odborné vedení, který je každému stážistovi přidělen hostitelskou organizací. Úlohou pracovníka zajišťujícího dohled je radit stážistovi při plnění přidělených úkolů, sledovat jeho pokrok a vysvětlovat obecné pracovní postupy a techniky. Pokyny rovněž vyžadují, aby pracovník zajišťující dohled poskytl hodnocení výkonu stážisty ve formě stručného závěrečného hodnocení (v délce 1 až 2 stran), které může mít podobu doporučujícího dopisu. • Délka stáže: Stáže v rámci volného trhu by obvykle neměly trvat déle než šest měsíců. Toto doporučení se však nevztahuje na povinnou postgraduální odbornou přípravu lékařů, právníků, učitelů apod., která existuje ve většině členských států a která je obvykle delší a podléhá značné regulaci[10]. • Pracovní podmínky: Dohoda by měla upřesňovat pracovní dobu a nárok na dovolenou a rovněž pravidla týkající se pracovního volna z důvodu nemoci. • Odměňování / úhrada nákladů: Je-li to ku prospěchu hostitelské organizace i stážisty, pokud jde o předávání znalostí a učení, může být vhodnou formou neplacená stáž. Pokyny týkající se kvality tudíž stanoví pouze to, aby bylo v písemné dohodě jasně uvedeno, jaká se poskytuje náhrada či odměna (pokud se poskytuje). • Ustanovení o sociálním zabezpečení: Ustanovení o sociálním zabezpečení, která se vztahují na stážistu, musí být jasná všem zúčastněným stranám, zejména pokud jde o zdravotní pojištění a pojištění rizika úrazu na pracovišti. Ve většině členských států poskytuje studentům sociální pojištění stát nebo jejich vzdělávací instituce, a proto jsou během stáží pojištěni proti zdravotním rizikům a úrazům. Není-li stážista již studentem, nemusí být situace tak jednoznačná. Pokud se na stáž vztahuje pracovní smlouva, musí zaměstnavatel a zaměstnanec splnit povinnosti, které v oblasti pojištění ukládají pracovněprávní předpisy dané země. Není-li tomu tak, mělo by smluvní ujednání upřesňovat, že pojištění hradí hostitelská organizace nebo stážista. Zdroj: Studie o stážích, s. 127 (Evropská komise, 2012) Tato možnost by znamenala
riziko, že někteří zaměstnavatelé přestanou v budoucnu
místa pro stážisty poskytovat, pokud si uvědomí, že stáže, které nabízejí,
nejsou dostatečně kvalitní. Mohli by se domnívat, že některé
prvky rámce kvality (např. stanovení vzdělávacího obsahu) budou mít
za následek příliš vysoké náklady na stáž. Tento možný negativní dopad se
však vzhledem k zvládnutelným nákladům na zavedení jeví spíše jako
teoretický než skutečný a každopádně může být vyrovnán
vyšší kvalitou stáží (jednoznačné podmínky, pokud jde o to, co se
očekává z hlediska kvality stáže, mohou zaměstnavatele vybízet
k zlepšení jejich nabídky). Důležitou otázkou je
však účinnost dopadu na nevyhovující stáže kvůli problémům s
vymáháním. Regulační řešení budou mimoto pravděpodobně
nejméně účinná v členských státech se slabšími mechanismy
vymáhání, což mohou být právě členské státy s největší
potřebou. Rámec kvality schválený na
evropské a vnitrostátní úrovni by ve střednědobém horizontu se vší
pravděpodobností vedl k přiměřenému zvýšení kvality a
transparentnosti stáží. Rámec pro kvalitu stáží představuje
přiměřené opatření na úrovni EU, které může
přispět k dosažení zamýšleného cíle. Pokud jde o účinnost,
základní možnost týkající se uvedeného rámce by mohla napomoci rozvoji stáží v
zahraničí, významně však nezmění poměr mezi nevyhovujícími
a kvalitními stážemi. Co se týká efektivnosti, náklady na plnění
požadavků jsou nízké a postupem času se budou dále snižovat. Z
hlediska soudržnosti nemusí být rozdíly v provádění v souladu s cílem
týkajícím se mobility. 8.4.2. Možnost
č. 3b – doporučení Rady o rámci pro kvalitu stáží s větší
transparentností Tato možnost by k výše objasněnému rámci
pro kvalitu stáží připojila nové požadavky týkající se transparentnosti. V
oznámeních o volných místech pro stážisty by muselo být uvedeno, zda je stáž
placená, či nikoli, a v případě placené stáže i výše
odměny nebo náhrady. Hostitelské organizace nabízející neplacené
stáže by mimoto musely v době uzavření dohody o stáži zveřejnit
informace o své náborové politice; konkrétně by musely zveřejnit
informace o počtu stážistů, kterým byla na konci stáže nabídnuta
placená práce[11]
[12]. Tato možnost má zlepšit fungování trhu se
stážemi zvýšením jeho transparentnosti. Hostitelské organizace někdy možné
uchazeče lákají na stáže, které vypadají přitažlivě, informace o
finančních podmínkách však zveřejní až v pozdějších fázích
výběrového řízení, kdy již uchazeči vynaložili značné úsilí
na to, aby byli vybráni, a z psychologického hlediska se nacházejí ve slabém
postavení, pokud jde o jednání nebo odmítnutí nabídky s nízkou odměnou za
práci. Průzkum Eurobarometr zjistil, že to byl nejčastější
případ (46 % v porovnání s 42 % případů, kdy
byla náhrada jednoznačně uvedena). Opatření je jednoduché, v
případě legálních stáží neznamená prakticky žádné náklady na
plnění požadavků a odrazuje od bezohledných praktik. Očekává se,
že bude mít hmatatelný dopad. Míra všeobecného souhlasu se
zveřejňováním podmínek odměňování v oznámení o volném
pracovním místě by měla být vysoká vzhledem k tomu, že
ověřování u malých a středních podniků ukázalo
téměř 90% souhlas. Souhlas s požadavkem na transparentnost náborových
politik bude pravděpodobně nižší vzhledem k jeho inovativní povaze;
náklady na plnění požadavků jsou však zanedbatelné. Účinnost
této možnosti je hodnocena kladně, jelikož se očekává, že bude mít
hmatatelné dopady. Tato možnost je rovněž efektivní, jelikož v
případě legálních stáží neznamená prakticky žádné náklady na
plnění požadavků. 8.5. Možnost č. 4 – směrnice o rámci pro kvalitu
stáží Pokud jde o obsah, tato možnost by byla stejná
jako možnost č. 3b, tj. návrh Komise týkající se rámce pro kvalitu
stáží s požadavky na transparentnost, na rozdíl od možnosti č. 3b by
však měl návrh Komise podobu směrnice založené na čl. 153
odst. 2 písm. b) SFEU. Účinnost směrnice lze hodnotit jako
kladnou, jelikož její dopady budou pravděpodobně hmatatelné.
Směrnice se stejně tak jeví jako efektivní řešení, které v
případě legálních stáží neznamená prakticky žádné náklady na
plnění požadavků, přičemž odrazuje od bezohledných praktik.
Z hlediska soudržnosti by provedení v celé EU zajišťovalo lepší soulad s
cílem týkajícím se mobility. Navzdory těmto výhodám se zdá, že tato
možnost je méně vhodná než doporučení Rady. Volba mezi
doporučením Rady a směrnicí závisí na posouzení relativního významu
rozhodnutí v přenesené pravomoci na nejnižší možné úrovni, na potřebě
použít mobilitu k plnému využití možností jednotného trhu v zájmu snížení
nezaměstnanosti mladých lidí, a na rovnováze mezi potřebou rychlého
schválení opatření a výhodou širokého, současného přijetí v celé
EU. Po celkovém zvážení výše uvedeného není nutné usilovat o úplnou harmonizaci
různých vnitrostátních právních předpisů týkajících se stáží.
Upřednostňovanou možností je proto doporučení Rady s možným
uchýlením se ke směrnici později, pokud by se ukázalo, že
doporučení k mobilizaci činnosti členských států
nepostačuje. 9. Monitorování Největším problémem
při monitorování dopadů plánovaných možností na rozvoj trhu se
stážemi je nedostatek příslušných statistických údajů v oblasti
stáží. GŘ pro zaměstnanost již přijalo opatření na správní
úrovni s cílem zabývat se touto otázkou a přidalo modul týkající se stáží
do šetření pracovních sil prováděného Eurostatem. To však může
trvat přibližně tři roky. Mezitím by bylo možno ve vhodném
časovém odstupu od přijetí nových pravidel týkajících se stáží zorganizovat
následný průzkum Eurobarometr za účelem monitorování. Vhodný základ
pro budoucí monitorovací průzkum představuje formát průzkumu
Eurobarometr z roku 2013 týkajícího se stáží, jelikož poskytuje
podrobné informace o kvalitě stáží. Analýza dopadů na
zaměstnanost by však vyžadovala dlouhodobý průzkum. Proveditelnost
tohoto průzkumu by měla být s Eurostatem projednána poté, co
pokročí zařazení modulu do šetření pracovních sil. Útvary Komise budou muset
rovněž monitorovat přijetí nových předpisů v členských
státech po schválení doporučení Rady nebo směrnice. Jakmile bude
provádění doporučení Rady o stážích monitorováno, mohlo by se
rovněž využít mechanismů koordinace evropského semestru
společně s mechanismy zavádění záruk pro mladé lidi. [1] Podle průzkumu Eurobarometr z roku 2013
(bleskový průzkum Eurobarometr č. 378) absolvovalo stáž
o 74 % respondentů více než učňovskou přípravu;
počet těchto osob byl o 77 % vyšší než v případě
studentských brigád a o 43 % vyšší než počet osob, které
neměly žádnou takovouto zkušenost. Zdroj: rozpracování svazku B
Eurobarometru Komisí, odpovědi na otázku č. 1, s. 1. [2] EP 2009/2221(INI), 6.7.2010. [3] Závěry ze zasedání Evropské rady v
prosinci 2012, únoru 2013 a červnu 2013. [4] SWD(2012) 407 final, Brusel, 5.12.2012. [5] SWD(2012) 407 final, Brusel, 5.12.2012. [6] Podle zprávy o národní minimální mzdě (2011)
vyhotovené Komisí pro nízké platy (Low Pay Commission) ve Spojeném království
se stáž stává v rostoucí míře předpokladem pro získání pracovního
místa. [7] Komise pro nízké platy ve Spojeném království ve své
zprávě z roku 2013 píše o „obecně rozšířeném nevyplácení
minimální mzdy u pozic, které se jeví jako zaměstnání“. [8] Co se týká nízké či žádné odměny za práci,
téměř polovina stáží není placena a dalších 25 % neposkytuje
náhradu postačující k pokrytí základních životních nákladů. [9] Bleskový průzkum Eurobarometr č. 378,
bod 2.1.3, s. 36. [10] Z oblasti působnosti tohoto doporučení jsou
ve studii obdobně vyloučeny tzv. „vnitropodnikové stáže“ pro
účely náboru pracovníků na vyšší úrovně řízení. [11] Kvůli jednoduchosti i z jiných důvodů se
výše uvedené vztahuje pouze na dosazení na pracovní místo na stejném
pracovišti, na kterém stáž proběhla. [12] Je třeba uvést, že stejně jako u všech ostatních
možností by se tato možnost nevztahovala na stáže organizované školami,
univerzitami a jinými vzdělávacími institucemi před dokončením
studia.