EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0917
Proposal for a COUNCIL DECISION on the acceptance of the Amendment to the 1999 Protocol to the 1979 Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution to Abate Acidification, Eutrophication and Ground-level Ozone
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979
/* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA Úmluva z roku 1979 o dálkovém
znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států
uzavřená pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN je hlavním
mezinárodním právním rámcem pro spolupráci a opatření k omezení,
postupnému snižování a prevenci znečišťování ovzduší a jeho
nepříznivých účinků na lidské zdraví a životní
prostředí v regionu, se zvláštním zaměřením na dálkové
znečišťování ovzduší přecházející hranice států. Úmluva byla podepsána jménem Evropského
hospodářského společenství dne 14. listopadu 1979
a schválena rozhodnutím Rady 81/462/EHS ze dne 11. června 1981[1]. Do dnešního dne byla úmluva
rozšířena osmi protokoly, včetně Protokolu o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 (dále jen
„protokol“). Tento protokol podporuje přístup zaměřený na více
znečišťujících látek zároveň, jehož smyslem je ochrana lidského
zdraví a vegetace před kritickou zátěží vyvolanou acidifikací,
nutričním dusíkem a před kritickou úrovní ozonu, nebo má tyto
vlivy omezit na minimum. Za tím účelem stanoví protokol pro každou smluvní
stranu národní emisní stropy, kterých má být dosaženo do roku 2010 a v dalších
letech, pro tyto čtyři látky znečišťující ovzduší: síru
(zejména oxid siřičitý, SO2), oxidy dusíku (NOx),
amoniak (NH3) a nemethanické těkavé organické sloučeniny.
Aby bylo zajištěno dosažení národních emisních stropů, zavádí se v
přílohách protokolu mezní hodnoty emisí k omezení emisí látek
znečišťujících ovzduší, a to v místě příslušné kategorie
stacionárního a mobilního zdroje. Přistoupení Společenství
k protokolu bylo jménem Společenství schváleno rozhodnutím Rady
2003/507/ES ze dne 13. června 2003[2]. Protokol, který vstoupil
v platnost dne 17. května 2005, byl proveden do práva EU
především prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu
a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o velkých spalovacích
zařízeních[3]
a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23.
října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky
znečisťující ovzduší[4]. V souladu s čl. 10
odst. 2 protokolu byly povinností v letech 2005 až 2007 přezkoumány.
Z přezkumu vyplynul závěr, že k dosažení cílů
zaměřených na životní prostředí a lidské zdraví, pokud jde o
kritické zátěže a úrovně, bude z hlediska dlouhodobé ochrany
lidského zdraví a životního prostředí zapotřebí stávající snahy
posílit. V roce 2007 zahájily smluvní strany jednání za účelem
změny protokolu. Na základě vyjednávání strany
přítomné na 30. zasedání výkonného orgánu úmluvy konsensuálně
přijaly dvě rozhodnutí (2012/1 a 2012/2), kterými se
změnilo znění protokolu a doplnily se dvě nové přílohy
(X a XI)[5].
Na základě dohody smluvních stran byla rovněž přijata
dvě další rozhodnutí o provádění protokolu[6] (o prozatímním
uplatňování změn národních závazků snížení emisí[7] nebo národní emisní inventury). Rozhodnutí výkonného orgánu úmluvy 2012/1,
kterým se aktualizují definice kritických zátěží a kritických úrovní
stanovené v příloze I protokolu, nevyžaduje ratifikaci smluvními
stranami. V souladu s čl. 13 odst. 4 protokolu byl
tento pozměňovací návrh oznámen všem stranám protokolu dne 7.
března 2013[8]
a vstoupil v platnost dnem 5. června 2013. Rozhodnutí výkonného orgánu (2012/2) mění
hlavní znění protokolu a všech jeho příloh (s výjimkou
přílohy I). V souladu s čl. 13 odst. 3 protokolu
musí toto rozhodnutí smluvní strany ratifikovat. Pozměněný protokol stanoví nové
národní závazky snížení emisí výše uvedených čtyř látek
znečišťujících ovzduší a navíc i emisí jemných částic (PM2,5),
které je třeba plnit počínaje rokem 2020. Protokol také podporuje
snížení emisí černého uhlíku (obsaženého v částicích
a náležejícího mezi znečišťující látky s krátkou životností
ovlivňující klima), aktualizuje mezní hodnoty emisí stanovené
v přílohách protokolu, zavádí nové normy pro obsah nemethanických
těkavých organických sloučenin ve výrobcích a doplňuje
oznamovací povinnosti smluvních stran, pokud jde o emise látek
znečišťujících ovzduší a pokrok v oblasti technologie
a výzkumu. Změna protokolu bude provedena
do právních předpisů EU prostřednictvím několika
právních nástrojů. Komise za tímto účelem navrhla směrnici
Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice
o národních emisních stropech[9]
a směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí
některých znečišťujících látek ze středních
spalovacích zařízení do ovzduší[10].
Obě tyto směrnice budou platit současně se stávajícími
směrnicemi EU omezujícími zdroje znečištění včetně
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu
2010 o průmyslových emisích[11].
Vzhledem k výše uvedenému je vhodné, aby
Evropská unie přijala změnu protokolu. Příloha tohoto rozhodnutí obsahuje
změnu znění protokolu, jak je stanoveno v rozhodnutí 2012/2
výkonného orgánu úmluvy. 2013/0448 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě
o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice
států z roku 1979 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na článek 192 ve spojení
s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Unie je stranou Úmluvy EHK
OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice
států od jejího přijetí v roce1981[12]. (2) Unie je smluvní stranou
Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního
ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování
ovzduší přecházejícím hranice států od jeho přijetí dne 13. června
2003[13].
(3) Smluvní strany Protokolu o
omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu
k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší
přecházejícím hranice států zahájily v roce 2007 jednání,
jehož cílem bylo dále zlepšit ochranu lidského zdraví a životního
prostředí a stanovit nové závazky ke snížení emisí vybraných látek
znečišťujících ovzduší, kterých je třeba dosáhnout do roku
2020, a aktualizovat mezní hodnoty pro emise látek
znečišťujících ovzduší u zdroje. (4) Strany přítomné na 30.
zasedání výkonného orgánu Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování
přecházejícím hranice států přijaly [konsensuálně?]
rozhodnutí 2012/1 a 2012/2, kterými se mění Protokol o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování
ovzduší přecházejícím hranice států. (5) Rozhodnutí 2012/1 vstoupilo
v platnost a nabylo účinnosti na základě zrychleného
postupu podle čl. 13 odst. 4 protokolu. (6) Rozhodnutí 2012/2 vyžaduje
ratifikaci smluvními stranami protokolu v souladu s čl. 13
odst. 3 protokolu. (7) Změna Protokolu o
omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o
dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států
by se měla jménem Evropské unie schválit, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Změna Protokolu o omezování acidifikace,
eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém
znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států se jménem
Unie schvaluje. Znění změn protokolu je
připojeno k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady určí osobu
zmocněnou přistoupit jménem Evropské unie k uložení schvalovací
listiny stanovené v čl. 13 odst. 3 Protokolu o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě
o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice
států, aby tak Evropská unie vyjádřila svůj souhlas s tím,
že bude vázána tímto protokolem, ve znění pozdějších
předpisů. Článek 3 Toto rozhodnutí
vstupuje v platnost dnem přijetí. V Bruselu dne Za
Radu předseda [1] Úř. věst.
L 171, 27.6.1981, s. 11. [2] Úř. věst. L 179, 17.7.2003, s. 1. [3] Úř.
věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. [4] Úř.
věst. L 309, 27.11.2001, s. 22. [5] Rozhodnutí 2012/1 a 2012/2 z 30. zasedání výkonného
orgánu úmluvy, které se konalo ve dnech 30. dubna až 4. května 2012. Text
uvedených rozhodnutí je k dispozici na internetové stránce: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [6] Rozhodnutí 2012/3 a 2012/4 z 30. zasedání výkonného
orgánu úmluvy, které se konalo ve dnech 30. dubna až 4. května 2012. Text
uvedených rozhodnutí je k dispozici na internetové stránce: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [7] Národní emisní stropy stanovené v příloze
II protokolu, musí být nyní nahrazeny národními závazky na snížení emisí
stanovených v příloze II protokolu, ve znění
pozdějších předpisů. [8] Č.j. ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX [10] COM (2013) XXX [11] Úř. věst. L
334, 17.12.2010, s. 17. [12] Úř. věst. L 171, 27.6.1981, s. 11. [13] Úř. věst. L 179, 17.7.2003,
s. 1. Rozhodnutí 2012/2
Změna textu a příloh II až IX Protokolu o omezování acidifikace,
eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 a doplnění nových
příloh X a XI Článek 1
Změna Strany Protokolu o
omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 se
na 13. zasedání výkonného orgánu rozhodly, že změní Protokol o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 (Göteborgský
protokol) k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší
přecházejícím hranice států tak, jak je popsáno v příloze
tohoto rozhodnutí. Článek 2
Vztah k Göteborgskému protokolu Žádný stát ani organizace
pro regionální hospodářskou integraci nesmí uložit listinu o přijetí
této změny, pokud předtím nebo současně neuloží listinu o
podpisu, přijetí a schválení Göteborgského protokolu nebo o
přistoupení k němu. Článek 3
Vstup v platnost V souladu s čl.
13 odst. 3 Göteborgského protokolu tato změna vstupuje v platnost
devadesátým dnem po datu, kdy dvě třetiny smluvních stran
Göteborgského protokolu uloží u depozitáře své listiny o přijetí
uvedeného protokolu. Příloha A. Preambule 1. Ve druhém
bodě odůvodnění se slova „těkavých organických
sloučenin a sloučenin redukovaného dusíku“ nahrazují slovy
„těkavých organických sloučenin, sloučenin redukovaného dusíku a
částic“. 2. V třetím
bodě odůvodnění se za slovo „ozonu“ vkládají slova „a
částic“. 3. Ve
čtvrtém bodě odůvodnění se slova „síry, těkavých
organických sloučenin a sekundární znečišťující látky, jako jsou
ozon“ nahrazují slovy „síry, těkavých organických sloučenin, amoniak
a přímo emitované částice, jakož i sekundárně tvořené
znečišťující látky, jako jsou ozon, částice“. 4. Mezi
čtvrtý a pátý bod odůvodnění se vkládá tento bod
odůvodnění: Uznávajíce vyhodnocení vědeckých poznatků o
tom, jak je snížení černého uhlíku a přízemního ozonu
přínosné pro lidské zdraví a klima, která provedly mezinárodní
organizace, např. Program OSN pro životní prostředí a Arktická rada, 5. Šestý bod
odůvodnění se nahrazuje tímto: UZNÁVAJÍCE dále, že Kanada a Spojené státy americké
dvoustranně jednají o otázkách přeshraničního
znečišťování ovzduší v rámci dohody o kvalitě ovzduší mezi
Kanadou a Spojenými státy, jejíž součástí jsou závazky obou zemí
snižovat emise oxidu siřičitého, oxidů dusíku a těkavých
organických sloučenin, a že obě země zvažují, že do dohody
začlení závazky ohledně snižování emisí částic, 6. Sedmý bod
odůvodnění se nahrazuje tímto: UZNÁVAJÍCE ještě dále, že Kanada přijala
závazek snížit emise oxidu siřičitého, oxidů dusíku,
těkavých organických sloučenin a částic, aby splnila kanadské
normy týkající se kvality vnějšího ovzduší pro ozon a částice a také
vnitrostátní cíl, pokud jde o omezování acidifikace, a že Spojené státy
přijaly závazek provádět programy snižování emisí oxidů dusíku,
oxidu siřičitého, těkavých organických sloučenin a
částic, nutné ke splnění norem týkajících se kvality vnějšího
ovzduší pro ozon a částice, aby pokračovaly v soustavném
omezování účinků acidifikace a eutrofizace a zvyšování viditelnosti
jak v národních parcích, tak městských oblastech, 7. Devátý a
desátý bod odůvodnění se nahrazují těmito body
odůvodnění: BEROUCE v úvahu vědecké poznatky o
hemisférickém šíření znečištění ovzduší, o vlivu koloběhu
dusíku a možné součinnosti a vzájemných vlivech mezi znečištěním
ovzduší a změnou klimatu, VĚDOMY SI toho, že emise z lodní a letecké dopravy
se výrazně podílejí na nepříznivých vlivech na lidské zdraví a
životní prostředí a že jsou důležitým problémem, jímž se zabývá jak
Mezinárodní námořní organizace, tak Mezinárodní organizace pro civilní
letectví, 8. V
patnáctém bodě odůvodnění se slova „amoniaku a těkavých
organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých
organických sloučenin a částic“. 9. V
devatenáctém bodě odůvodnění se za slova „sloučeniny
redukovaného dusíku“ vkládají slova „a částice včetně
černého uhlíku“. 10. Dvacátý a
dvacátý první bod odůvodnění se zrušují. 11. Ve dvacátém
druhém bodě odůvodnění se: a) slova „a amoniaku“
nahrazují slovy „a sloučenin redukovaného dusíku“; a b) slova
„včetně oxidu dusného“ nahrazují slovy „včetně oxidu
dusného a úrovní dusičnanů v ekosystémech“. 12. Ve dvacátém
třetím bodě odůvodnění se slovo „troposférického“ nahrazuje
slovem „přízemního“. B. Článek
1 1. Za
odstavec 1 se doplňuje tento odstavec: 1a. pojmy „tento
protokol“, „protokol“ a „stávající protokol“ rozumí Protokol o omezování
acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999, ve
znění příležitostných změn; 2. Na konci
odstavce 9 se doplňují slova „vyjádřené jako amoniak (NH3)“. 3. Za
odstavec 11 se doplňují tyto odstavce: 11a. „částicemi“
nebo „PM“ rozumí látka znečišťující ovzduší, která sestává ze
směsi částic rozptýlených v ovzduší; Tyto částice se liší
fyzikálními vlastnostmi (např. velikostí a tvarem) a chemickým složením.
Není-li uvedeno jinak, veškerými odkazy na částice ve stávajícím protokolu
jsou míněny částice s aerodynamickým průměrem
rovnajícím se 10 mikronům (µm) (PM10) nebo menším, a to
včetně částic s aerodynamickým průměrem
rovnajícím se 2,5 µm (PM2,5) nebo menším; 11b. „černým
uhlíkem“ rozumějí uhlíkové částice, které pohlcují světlo; 11c. „prekurzory ozonu“
rozumějí oxidy dusíku, těkavé organické sloučeniny, methan a
oxid uhelnatý; 4. V odstavci
13 se za slovo „atmosféře“ vkládají slova „nebo v tocích
k receptorům“. 5. V odstavci
15 se slova „těkavé organické sloučeniny a amoniak“ nahrazují slovy
„těkavé organické sloučeniny, amoniak nebo částice“. 6. Odstavec
16 se nahrazuje tímto: „novým stacionárním
zdrojem“ rozumí jakýkoli stacionární zdroj, jehož stavba či podstatná
přestavba je zahájena po uplynutí jednoho roku ode dne vstupu tohoto
protokolu v platnost pro danou stranu. Strana se může rozhodnout, že
stacionární zdroj, kterému již bylo patřičnými příslušnými
vnitrostátními orgány uděleno schválení v době vstupu tohoto
protokolu pro danou stranu v platnost, nebude považovat za nový
stacionární zdroj, pokud je stavba či podstatná přestavba zahájena do
5 let od uvedeného data. Rozhodování o tom, zda určitá modifikace je
podstatná či nikoli, je záležitostí příslušného vnitrostátního
orgánu, který vezme v úvahu faktory, jako jsou např. environmentální
přínosy dané modifikace. C. Článek
2 1. V úvodní
větě: a) se
před slova „Cílem tohoto protokolu“ vkládá číslovka „1.“; b) slova
„amoniaku a těkavých organických sloučenin“ se nahrazují slovy
„amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“; c) za slova „zdraví lidí“
se vkládají slova „a životní prostředí“; d) slova
„materiály a plodiny“ se nahrazují slovy „materiály, plodiny a klima
v krátkodobém i dlouhodobém výhledu“; a e) za slovo „eutrofizace“
se vkládá slovo „, částic“. 2. Na konec
písmena a) se doplňují slova „které umožňují obnovu ekosystému“. 3. V písmenu
b) se na konec písmena doplňují slova „, které umožňují obnovu
ekosystému“ a za středníkem se vypouští spojka „a“. 4. V písm.
c) bodě ii) se slova „celostátní normu“ nahrazují slovy „normu týkající se
kvality vnějšího ovzduší“. 5. Za písm.
c) se doplňují nová písmena d), e) a f), které znějí: d) pro
částice: i) pro
smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP kritické zátěže
částic popsané v příloze I; ii) pro
Kanadu normu týkající se kvality vnějšího ovzduší; a iii) pro
Spojené státy americké vnitrostátní normu týkající se kvality vnějšího
ovzduší pro částice; e) pro smluvní strany
v geografickém rozsahu EMEP kritické zátěže amoniaku popsané
v příloze I; a f) pro smluvní strany
v geografickém rozsahu EMEP přípustné úrovně látek
znečišťujících ovzduší za účelem ochrany materiálů popsané
v příloze I. 6. Na
konec článku 2 se doplňuje nový odstavec 2, který zní: 2. Dalším cílem je, aby
smluvní strany při provádění opatření, jimiž hodlají dosáhnout
svých vnitrostátních cílů pro částice, upřednostnily
v rozsahu, který považují za vhodný, opatření ke snižování emisí,
která rovněž výrazně snižují černý uhlík, aby se zajistil přínos
pro lidské zdraví a životní prostředí a přispělo ke
zmírnění krátkodobé změny klimatu. D. Článek
3 1. V odstavci
1: a) slovo
„strop“ v prvním řádku se nahrazuje slovy „závazek snížení“; b) slovo
„stropem“ ve druhém řádku se nahrazuje slovem „závazkem“; a c) na konec odstavce se
doplňují slova „Při provádění opatření ke snížení emisí
částic by se každá strana měla snažit snížit emise z kategorií
zdrojů, o nichž je známo, že emitují velké množství černého uhlíku, a
to v rozsahu, který považuje za vhodný.“. 2. V odstavcích
2 a 3 se slova „V a VI“ nahrazují slovy „V, VI a X“. 3. Na
začátek odstavce 2 se vkládají slova „S výhradou odstavců 2a a 2b“. 4. Vkládají
se nové odstavce 2a a 2b, které znějí: 2a. Strana,
která již byla smluvní stranou stávajícího protokolu předtím, než
vstoupila v platnost změna, jež zavádí nové kategorie zdrojů,
může použít mezní hodnoty platné pro „stávající stacionární zdroje“ na
každý zdroj z této nové kategorie, jehož stavba či podstatná
přestavba byla zahájena před uplynutím jednoho roku od data, kdy
uvedená změna vstoupila pro danou stranu v platnost, pokud daný zdroj
později neprojde podstatnou přestavbou. 2b. Strana,
která již byla smluvní stranou stávajícího protokolu předtím, než
vstoupila v platnost změna, jež zavádí nové mezní hodnoty pro „novou
kategorii zdrojů“, může nadále používat dříve platné mezní
hodnoty na každý zdroj, jehož stavba či podstatná přestavba byla
zahájena před uplynutím jednoho roku od data, kdy uvedená změna
vstoupila pro danou stranu v platnost, pokud daný zdroj později
neprojde podstatnou přestavbou. 5. Odstavec 4
se zrušuje. 6. Odstavec 6
se nahrazuje tímto: Smluvní strany použijí
nejlepší dostupné technologie na mobilní zdroje uvedené v příloze
VIII a na každý stacionární zdroj uvedený v přílohách IV, V, VI
a X a opatření ke kontrole černého uhlíku jakožto složky částic,
a to v míře, kterou považují za vhodnou, přičemž vezmou
v úvahu instrukční dokumenty přijaté výkonným orgánem. 7. Odstavec 7
se nahrazuje tímto: V rozsahu,
v němž je to technicky a ekonomicky proveditelné, a s ohledem na
náklady a přínosy každá strana použije mezní hodnoty pro obsah
těkavých organických sloučenin v produktech zahrnutých
v příloze XI, a to v souladu termíny uvedenými
v příloze VII. 8. V odst. 8
písm. b): a) se
vypouštějí slova „dokumentem V“ a „na 17. zasedání (rozhodnutí 1999/1) a
jeho pozdějším zněním“; a b) na
konec odstavce se doplňuje nová věta, která zní: Zvláštní pozornost je
třeba věnovat snižování emisí amoniaku z těch zdrojů
amoniaku, které jsou pro danou stranu významné. 9. V odst.
9 písm. b) se slova „amoniaku a/nebo těkavých organických sloučenin
přispívající k acidifikaci, eutrofizaci nebo k tvorbě
ozonu“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin
a/nebo částic přispívající k acidifikaci, eutrofizaci,
k tvorbě ozonu nebo ke zvýšeným úrovním částic“. 10. V odst.
10 písm. b) se slova „síra a/nebo těkavé organické sloučeniny“
nahrazují slovy „síra, těkavé organické sloučeniny a/nebo
částice“. 11. Odstavec 11
se nahrazuje tímto: Kanada a Spojené státy
americké při podpisu, přijetí nebo schválení tohoto protokolu či
změn obsažených v rozhodnutí 2012/2 nebo při přistoupení
k tomuto protokolu či k uvedeným změnám předloží
výkonnému orgánu své příslušné závazky snížení emisí síry, oxidů
dusíku, těkavých organických sloučenin a částic k jejich automatickému
začlenění do přílohy II. 12. Za odstavec
11 se vkládají nové odstavce, které znějí: 11a. Kanada rovněž
při podpisu, přijetí nebo schválení stávajícího protokolu nebo
při přistoupení k němu předloží výkonnému orgánu
příslušné mezní hodnoty k jejich automatickému začlenění do
příloh IV, V, VI, VIII, X a XI. 11b. Každá smluvní strana
vypracuje a aktualizuje inventury a prognózy emisí oxidu siřičitého,
oxidů dusíku, amoniaku, těkavých organických sloučenin a
částic. Smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP používají metodiky
stanovené v pokynech vypracovaných řídicím subjektem EMEP a
přijatých smluvními stranami na zasedání výkonného orgánu. Strany mimo
geografický rozsah EMEP používají jako instrukční dokumenty metodiky vyvinuté
na základě pracovního plánu výkonného orgánu. 11c. Každá smluvní strana
se aktivně účastní programů v rámci Úmluvy o vlivech
znečištění ovzduší na zdraví lidí a životní prostředí. 11d. Pro
srovnání celkových emisí jednotlivých zemí se závazky snížení emisí, které
jsou stanoveny v odstavci 1, může strana využít postup popsaný
v rozhodnutí výkonného orgánu. Takový postup obsahuje ustanovení o
předkládání podkladů a o přezkoumání způsobu, jímž byl
postup využit. E. Článek 3a 1. Vkládá se
nový článek 3a, který zní: Článek 3a Pružná přechodná opatření 1. Bez ohledu na čl.
3 odst. 2, 3, 5 a 6 může smluvní strana úmluvy, která se v období od
1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 stane smluvní stranou tohoto
protokolu, za podmínek stanovených v tomto článku používat při
provádění mezních hodnot stanovených v přílohách IV a/nebo VIII
pružná přechodná opatření. 2. Smluvní strana, která
se rozhodne, že použije pružná přechodná opatření podle tohoto
článku, v listině o podpisu, přijetí či schválení
stávajícího protokolu nebo přistoupení k němu uvede: a) konkrétní
ustanovení přílohy VI a/nebo VIII, pro něž se strana rozhodla použít
pružná přechodná opatření; a b) plán
provádění, v němž vymezí harmonogram úplného provedení
upřesněných ustanovení. 3. Plán provádění
podle odst. 2 písm. b) obsahuje přinejmenším ustanovení o provedení
mezních hodnot pro nové a stávající stacionární zdroje uvedené v tabulkách
1 a 5 přílohy VI a tabulkách 1, 2, 3, 13 a 14 přílohy VIII, a to
nejpozději do osmi let poté, co stávající protokol vstoupil pro danou
stranu v platnost, nebo do 31. prosince 2022 podle toho, které datum
nastane dříve. 4. V žádném
případě nesmí smluvní strana odložit provedení mezních hodnot pro
nové a stávající stacionární zdroje příloze VI nebo příloze VIII na
období po 31. prosinci 2030. 5. Smluvní strana, která
se rozhodne, že použije pružná přechodná opatření podle tohoto
článku, předloží výkonnému sekretariátu Komise tříletou zprávu o
pokroku při provádění přílohy VI a/nebo přílohy VIII. Výkonný
sekretariát Komise tyto tříleté zprávy zpřístupní výkonnému orgánu. F. Článek
4 1. V odstavci
1 se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují
slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic
včetně černého uhlíku“. 2. V odst.
1 písm. a) se slova „nízkoemisních hořáků a kodexu správné
zemědělské praxe“ nahrazují slovy „nízkoemisních hořáků,
kodexu správné zemědělské praxe a opatření, o nichž je známo, že
zmírňují emise černého uhlíku jakožto složky částic“. G. Článek
5 1. V odst.
1 písm. a): a) se
slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ se nahrazují slovy
„amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic
včetně černého uhlíku“; a b) se
slova „národního emisního stropu“ nahrazují slovy „závazku snížení emisí“. 2. Ustanovení
odst. 1 písm. c) se nahrazuje tímto: c) úrovních
přízemního ozonu a částic; 3. V odst.
1 písm. d) se „6“ nahrazuje „6; a“. 4. Vkládá se
nový odst. 1 písm. e), který zní: e) zlepšeních
týkajících se životního prostředí a lidského zdraví, která souvisejí se
splněním závazků snížení emisí do roku 2020 a v pozdějším
období, uvedených v příloze II. O zemích v geografickém rozsahu
EMEP se informace o těchto zlepšeních předloží
v instrukčních dokumentech přijatých výkonným výborem. 5. V odst. 2
písm. e): a) se
slova „zdravotních a environmentálních“ nahrazují slovy „zdravotních,
environmentálních a klimatických“; a b) za
slovo „účincích“ se vkládají slova „snížení množství“. H. Článek
6 1. V odst.
1 písm. b) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“
nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a
částic“. 2. V odst.
1 písm. f) se vypouštějí slova „dokumenty I až V“ a „na 17. zasedání
(rozhodnutí 1999/1) a jejich pozdější znění“. 3. V odst.
1 písm. g) se vypouštějí slova „dokument VI“ a „na 17. zasedání
(rozhodnutí 1999/1) a jejich pozdější znění“. 4. V odst.
1 písm. h) se slova „amoniak a těkavé organické sloučeniny“ nahrazují
slovy „amoniak, těkavé organické sloučeniny a částice“. 5. Odstavec 2
se nahrazuje tímto: Každá smluvní strana
shromažďuje a aktualizuje informace o: a) imisních
koncentracích a depozicích síry a sloučenin dusíku; b) imisních
koncentracích ozonu, těkavých organických sloučenin a částic; a c) je-li
to proveditelné, odhadech expozice přízemnímu ozonu a částicím. Je-li to proveditelné,
každá smluvní strana rovněž shromažďuje a aktualizuje informace o
účincích všech těchto znečišťujících látek na lidské
zdraví, suchozemské a vodní ekosystémy, materiály a klima. Smluvní strany
v geografickém rozsahu EMEP by měly používat pokyny přijaté
výkonným orgánem. Strany mimo geografický rozsah EMEP by měly jako
instrukční dokumenty používat metodiky vyvinuté na základě pracovního
plánu výkonného orgánu. 6. Vkládá se
nový odstavec 2a, který zní: 2a Každá
smluvní strana by také měla v rozsahu, který považuje za vhodný,
vypracovat a aktualizovat inventury a prognózy emisí černého uhlíku,
a to za použití pokynů přijatých výkonným orgánem. I. Článek
7 1. V odst.
1 písm. a) bodě ii) se slova „odst. 3“ nahrazují slovy „odst. 3 a 7“. 2. Úvodní
věta odst. 1 písm. b) se nahrazuje tímto: b) Každá
smluvní strana v rámci geografického rozsahu EMEP podává zprávu EMEP
prostřednictvím výkonného sekretariátu Komise, a to na základě
pokynů vypracovaných řídícím orgánem EMEP a přijatých výkonným
orgánem, zahrnující tyto údaje o emisích oxidu siřičitého, oxidů
dusíku, amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic: 3. V odst.
1 písm. b) bodě i) se vypouštějí slova „síry, oxidů dusíku,
amoniaku a těkavých organických sloučenin“. 4. V odst. 1
písm. b) bodě ii): a) se
vypouštějí slova „síry, oxidů dusíku, amoniaku a těkavých
organických sloučenin“; a b) číselný
údaj „(1990)“ se nahrazuje slovy „uvedeném v příloze II“. 5. V odst.
1 písm. b) bodě iii) se vypouštějí slova „a současných plánech
na snížení emisí“. 6. Ustanovení
odst. 1 písm. b) bodu iv) se nahrazuje tímto: iv) informační
zprávu o inventuře s podrobnými informacemi o inventurách vykázaných
emisí a prognózách emisí; 7. Doplňuje
se nový odstavec 1 (ba), který zní: ba) každá
smluvní strana v rámci geografického rozsahu EMEP by měla výkonnému
orgánu prostřednictvím výkonného sekretariátu Komise předávat
dostupné informace o programech zabývajících se vlivy znečištění
ovzduší na zdraví lidí a životní prostředí a programech sledování a
modelování atmosféry v rámci úmluvy, a to za využití pokynů přijatých
výkonným orgánem; 8. Ustanovení
odst. 1 písm. c) se nahrazuje tímto: c) smluvní
strany ležící mimo geografický rozsah EMEP předkládají zprávy
s dostupnými údaji o úrovních emisí včetně údajů za
referenční rok uvedený v příloze II, které se týkají geografické
oblasti, na niž se vztahují jejich závazky snížení emisí. Smluvní strany ležící
mimo geografický rozsah EMEP by měly zpřístupnit podobné údaje jako
v písmenu ba), pokud je o to výkonný orgán požádá. 9. Za odst. 1
písm. c) se vkládá nové písmeno d), které zní: d) Každá
smluvní strana by rovněž měla podávat zprávy o inventurách a
prognózách emisí černého uhlíku, jsou-li k dispozici, a to za využití
pokynů přijatých výkonným orgánem. 10. Úvodní
věta odstavce 3 se nahrazuje tímto: Na žádost výkonného
orgánu a v souladu s termíny, které tento orgán určil, poskytuje
EMEP a další podpůrné orgány výkonnému orgánu relevantní informace o: 11. V odst.
3 písm. a) se za slova „koncentracích“ vkládají slova „částic
včetně černého uhlíku“. 12. V odst.
3 písm. b) se slova „ozonu a jeho prekurzorů“ nahrazují slovy
„částic, přízemního ozonu a jeho prekurzorů“. 13. Za odst. 3
písm. b) se vkládají nová písm. c) a d), které znějí: c) nepříznivých
účincích na lidské zdraví, přírodní ekosystémy, materiály a plodiny
včetně interakcí se změnou klimatu a životním prostředím,
které souvisejí s látkami, na něž se vztahuje stávající protokol, a
pokroku při dosahování zlepšení v oblasti lidského zdraví a životního
prostředí, jak je popsáno v instrukčních dokumentech
přijatých výkonným orgánem; a d) výpočtech
emisní bilance dusíku, účinnosti využití dusíku a přebytků
dusíku a jejich zlepšení v geografické oblasti EMEP, a to za využití
instrukčních dokumentů přijatých výkonným orgánem. 14. Závěrečná
věta odstavce 3 se zrušuje. 15. Na
konec odstavce 4 se doplňují slova „a částic“. 16. V odstavci
5 se slova „skutečnými koncentracemi ozonu a kritickými úrovněmi
ozonu“ nahrazují slovy „skutečnými koncentracemi ozonu a částic a
kritickými úrovněmi ozonu a částic“. 17. Vkládá se
nový odstavec 6, který zní: 6. Bez ohledu na čl.
7 odst. 1 písm. b) může smluvní strana požádat výkonný orgán o povolení
vykázat omezenou inventuru u konkrétní znečišťující látky nebo látek,
jestliže: a) strana
dříve nebyla povinna podávat zprávy o dané znečišťující látce
podle stávajícího protokolu ani podle žádného jiného protokolu; a b) omezená
inventura stran obsahuje přinejmenším všechny velké bodové zdroje
znečišťující látky či látek na území smluvní strany nebo
v příslušné oblasti PEMA. Výkonný
orgán takovéto povolení uděluje každoročně až po dobu pěti
let od vstupu tohoto protokolu pro danou stranu v platnost, ale
v žádném případě pro podávání zpráv o emisích za jakýkoli rok po
roce 2019. K takové žádosti budou přiloženy informace o pokroku
při vypracovávání ucelenější inventury v rámci každoročního
podávání zpráv danou stranou. J. Článek
8 1. V odstavci
b) se za slova „databází emisí“ vkládají slova „částic včetně
černého uhlíku,“. 2. V odstavci
c) se slova „sloučenin dusíku a těkavých organických sloučenin“
nahrazují slovy „sloučenin dusíku, těkavých organických
sloučenin a částic včetně černého uhlíku“. 3. Za
odstavec d) se doplňuje nový odstavec (da), který zní: prohlubováním
vědeckého poznání potenciálních přínosů možných
scénářů snižování emisí pro látky znečišťující ovzduší
(např. methan, oxid uhelnatý a černý uhlík), které mají krátkodobou
radiační účinnost a jiné účinky na klima, z hlediska
zmírnění změny klimatu; 4. V odstavci
e) se slova „eutrofizace a fotochemického znečištění“ nahrazují slovy
„eutrofizace, fotochemického znečištění a částic“. 5. V odstavci
f) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují
slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a jiných
prekurzorů ozonu a částic“. 6. V odstavci
g): a) se
slova „dusíku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy
„dusíku, těkavých organických sloučenin a částic“; b) se
vypouštějí slova „včetně jejich příspěvku
k suspendovaným částicím v ovzduší“; a c) se
slova „těkavými organickými sloučeninami a troposférickým ozonem“ nahrazují
slovy „těkavými organickými sloučeninami, částicemi a
přízemním ozonem“. 7. V odstavci
k): a) se
slova „životní prostředí a pro lidské zdraví“ nahrazují slovy „životní
prostředí, lidské zdraví a dopady na klima“; a b) se
slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy
„amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“. K. Článek 10 1. V odstavci
1 se slova „sloučenin síry a dusíku“ nahrazují slovy „sloučenin síry
a dusíku a částic“. 2. V odst. 2
písm. b): a) se
slova „účinků na zdraví“ nahrazují slovy „účinků na lidské
zdraví a přínosů pro klima“; a b) za
slova „zejména v případě“ se vkládá slovo „částic“. 3. Vkládají
se nové odstavce 3 a 4, které znějí: 3. Výkonný orgán
začlení do svých přezkoumání podle tohoto článku hodnocení opatření
ke zmírnění emisí černého uhlíku, a to nejpozději na druhém
zasedání výkonného orgánu poté, co vstoupila v platnost změna
obsažená v rozhodnutí 2012/2. 4. Smluvní
strany nejpozději na druhém zasedání výkonného orgánu poté, co vstoupila
v platnost změna obsažená v rozhodnutí 2012/2, vyhodnotí
opatření k omezení emisí amoniaku a zváží, zda je potřeba
přepracovat přílohu IX. L. Článek
13 Článek 13 se
nahrazuje tímto: Článek 13 Úpravy 1. Kterákoli
smluvní strana úmluvy může navrhnout úpravy přílohy II tohoto
protokolu a doplnit do ní své jméno spolu s úrovněmi emisí, emisními
stropy a procentním snížením svých emisí. 2. Kterákoli
smluvní strana může navrhnout úpravu svých závazků snížení emisí,
které jsou již uvedeny v příloze II. Takovýto návrh musí obsahovat
podklady a bude přezkoumán, jak je stanoveno v rozhodnutí výkonného
orgánu. Toto přezkoumání se uskuteční dříve, než o návrhu
v souladu s odstavcem 4 začnou diskutovat smluvní strany. 3. Kterákoli
smluvní strana, která je způsobilá podle čl. 3 odst. 9, může
navrhnout, aby byla příloha III upravena a aby do ní byla doplněna
jedna či více oblastí PEMA nebo aby byly provedeny změny
v oblasti PEMA, která spadá do její jurisdikce a je zapsána v uvedené
v příloze. 4. Navrhované
úpravy se předkládají písemně výkonnému sekretariátu Komise a ten je
sdělí všem smluvním stranám. Smluvní strany navržené úpravy projednají na
příštím zasedání výkonného orgánu za předpokladu, že uvedené návrhy
výkonný sekretariát rozeslal smluvním stranám alespoň devadesát dní
předem. 5. Úpravy se
přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného
orgánu a nabudou účinku pro všechny smluvní strany stávajícího protokolu
devadesátým dnem ode dne, kdy výkonný sekretariát Komise těmto smluvním
stranám přijetí úpravy písemně oznámí. Článek 13a Změny 1. Změny
tohoto protokolu může navrhnout kterákoli smluvní strana. 2. Navrhované
změny se předkládají písemně výkonnému sekretariátu Komise a ten
je sdělí všem smluvním stranám. Smluvní strany navržené změny
projednají na příštím zasedání výkonného orgánu za předpokladu, že
uvedené návrhy výkonný sekretariát rozeslal smluvním stranám alespoň
devadesát dní předem. 3. Jiné
změny stávajícího protokolu než změny příloh I a III se
přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného
orgánu a vstoupí v platnost pro smluvní strany, které je přijaly,
devadesátým dnem ode dne, kdy dvě třetiny smluvních stran, jež byly
smluvními stranami v okamžiku přijetí, uloží u depozitáře své listiny
o přijetí zmíněných změn. Pro kteroukoli další smluvní stranu
vstoupí změny v platnost devadesátým dnem po dni, kdy daná strana
uložila listiny o přijetí těchto změn. 4. Změny
příloh I a III stávajícího protokolu se přijímají konsensem smluvních
stran přítomných na zasedání výkonného orgánu. Po uplynutí sto osmi
dnů ode dne, kdy výkonný sekretariát Komise sdělil tuto změnu
všem smluvním stranám, nabude změna těchto příloh účinku
pro smluvní strany, které nepodaly depozitáři oznámení v souladu
s odstavcem 5 níže za předpokladu, že takovéto oznámení nepodalo
nejméně šestnáct smluvních stran. 5. Strana,
která není schopna schválit změnu přílohy I a/nebo III, to oznámí
písemně depozitáři do devadesáti dnů ode dne sdělení o
jejím přijetí. Depozitář neprodleně oznámí všem smluvním stranám
obdržená oznámení. Smluvní strana může kdykoli své předchozí oznámení
zaměnit za listinu o přijetí změn a po uložení listin o jejich
přijetí u depozitáře nabude změna přílohy pro tuto smluvní
stranu účinku. 6. Pro
smluvní strany, které jej přijaly, je postup stanovený v odstavci 7
nadřazený postupu stanovenému v odstavci 3, pokud jde o změny
příloh IV až XI. 7. Změny
příloh IV a XI budou přijaty konsensem smluvních stran
přítomných na zasedání výkonného orgánu. Po uplynutí jednoho roku ode dne,
kdy výkonný sekretariát Komise sdělil tuto změnu všem smluvním
stranám, nabude změna takové přílohy účinku pro smluvní strany,
které nepodaly depozitáři oznámení v souladu s ustanoveními
písmena a): a) Smluvní
strana, která není schopna schválit změnu přílohy IV až XI, to oznámí
depozitáři písemně do devadesáti dnů ode dne sdělení o
jejím přijetí. Depozitář neprodleně oznámí všem smluvním stranám
obdržená oznámení. Smluvní strana může kdykoli své předchozí oznámení
zaměnit za listinu o přijetí změn a po uložení listiny o přijetí
u depozitáře nabudou tyto změny příloh pro tuto stranu
účinku. b) Změny
příloh IV až XI nevstoupí v platnost, pokud souhrnný počet
šestnácti nebo více smluvních stran buď: i) předložil
oznámení v souladu s písmenem a); nebo ii) nepřijal
postup stanovený v tomto odstavci a dosud neuložil listinu o přijetí
změny v souladu s ustanoveními odstavce 3. M. Článek
15 Vkládá se nový odstavec
4, který zní: 4. Stát
nebo regionální organizace hospodářské integrace prohlásí
v listině o podpisu, přijetí nebo schválení nebo o
přistoupení, že pokud jde o změny příloh IV–XI, nehodlají být
vázány postupy stanovenými v čl. 13a odst. 7. N. Nový
článek 18a Za článek 18 se
vkládá nový článek 18a, který zní: Článek 18a Ukončení protokolů Až všechny smluvní strany
kteréhokoli z následujících protokolů v souladu
s článkem 15 uloží u depozitáře své listiny o podpisu,
přijetí a schválení tohoto protokolu nebo o přistoupení
k němu, bude se mít za to, že uvedený protokol ukončil: a) Helsinský
protokol o snížení emisí síry nebo jejich toků přes hranice
států nejméně o 30 procent z roku 1985; b) Sofijský
protokol o omezování emisí oxidů dusíku nebo jejich toků přes
hranice států z roku 1988; c) Ženevský
protokol o omezování emisí těkavých organických sloučenin nebo jejich
toků přes hranice států z roku 1991; d) Protokol
z Osla o dalším snižování emisí síry z roku 1994. O. Příloha
II Příloha II se
nahrazuje textem, který zní: Závazky snížení emisí 1. Závazky snížení emisí
uvedené v následujících tabulkách se vztahují k ustanovení
čl. 3 odst. 1 a 10 tohoto protokolu. 2. Tabulka 1 obsahuje
emisní stropy pro oxid siřičitý (SO2), oxidy dusíku (NOx),
amoniak (NH3) a těkavé organické sloučeniny pro období od
roku 2010 do roku 2020, vyjádřené v tisících metrických tun pro
smluvní strany, které ratifikovaly tento protokol před rokem 2010. 3. Tabulky 2–6 obsahují
závazky snížení emisí SO2, NOx, NH3,
těkavých organických sloučenin a částic PM2,5 pro rok
2020 a následující období. Tyto závazky jsou vyjádřeny jako procentní
podíl snížení úrovně emisí z roku 2005. 4. Odhady emisí za rok
2005 uvedené v tabulkách 2–6 jsou uvedeny v tisících tun a
představují nejnovější nejlepší dostupné údaje vykázané stranami
v roce 2012. Tyto odhady jsou uvedeny pouze pro informační účely
a smluvní strany je mohou při vykazování údajů o emisích v rámci
tohoto protokolu aktualizovat, pokud budou mít k dispozici lepší
informace. Pro informaci bude sekretariát na internetových stránkách Komise
tabulku nejaktuálnějších odhadů vykázaných stranami udržovat a
pravidelně aktualizovat. Procentuálně vyjádřené závazky snížení
emisí uvedené v tabulkách 2–6 se týkají nejaktuálnějších odhadů
za rok 2005, které strany vykázaly výkonnému sekretariátu Komise. 5. Pokud smluvní strana
v určitém roce zjistí, že kvůli obzvláště chladné
zimě, obzvláště suchému létu nebo nepředvídaným výchylkám
v hospodářských činnostech, např. ztrátě kapacity
systému dodávky energie na vnitrostátní úrovni či v sousední zemi,
nemůže splnit své závazky snížení emisí, může tyto závazky splnit
tím, že zprůměruje své vnitrostátní roční emise za dotčený
rok, rok předcházející danému roku a rok, který po něm následuje, a
to za předpokladu, že tento průměr nepřesáhne její závazek. Tabulka 1 Stropy emisí pro
období od roku 2010 do roku 2020 pro smluvní strany, které ratifikovaly tento
protokol před rokem 2010 (vyjádřené v tisících tun za rok) || Smluvní strana || Ratifikace || SO2 || NOx || NH3 || Těkavé organické sloučeniny || || || || || || 1 || Belgie || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulharsko || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Chorvatsko || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Kypr || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Česká republika || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Dánsko || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finsko || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Francie || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Německo || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Maďarsko || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Lotyšsko || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Litva || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Lucembursko || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nizozemsko || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norsko || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugalsko || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Rumunsko || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovensko || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovinsko || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Španělskoa || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Švédsko || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Švýcarsko || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Spojené státy americké || 2004 || b || c || || d 25 || Evropská unie || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a
Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. b Po přijetí tohoto protokolu v roce
2004 poskytly Spojené státy americké orientační cíl pro rok 2010 ve výši
16 013 000 tun celkových emisí síry z oblasti PEMA vymezené pro
síru, 48 sousedících států a z federálního distriktu District of
Columbia. Tento údaj je převeden na 14 527 000 tun. c Po přijetí tohoto protokolu v roce
2004 poskytly Spojené státy americké orientační cíl pro rok 2010 ve výši
2010 ve výši 6 897 000 tun celkových emisí NOx z oblasti PEMA
vymezené pro NOx, ze států Connecticut, Delaware,
Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New
Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont,
West Virginia a Wisconsin a z federálního distriktu District of Columbia.
Tento údaj je převeden na 6 257 000 tun. d Po přijetí tohoto protokolu v roce
2004 Spojené státy americké poskytly orientační cíl pro rok 2010 ve výši
2010 ve výši 4 972 000 tun celkových emisí těkavých organických
sloučenin z oblasti PEMA vymezené pro těkavé organické
sloučeniny, ze států Connecticut, Delaware, Illinois, Indiana,
Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey,
New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia, a Wisconsin
a z federálního distriktu District of Columbia. Tento údaj je
převeden na 4 511 000 tun. Tabulka 2 Závazky snížení emisí
oxidu siřičitého pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí v roce 2005 v tisících tun SO2 || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 27 || 26 2 || Bělorusko || 79 || 20 3 || Belgie || 145 || 43 4 || Bulharsko || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 63 || 55 7 || Kypr || 38 || 83 8 || Česká republika || 219 || 45 9 || Dánsko || 23 || 35 10 || Estonsko || 76 || 32 11 || Finsko || 69 || 30 12 || Francie || 467 || 55 13 || Německo || 517 || 21 14 || Řecko || 542 || 74 15 || Maďarsko || 129 || 46 16 || Irsko || 71 || 65 17 || Itálie || 403 || 35 18 || Lotyšsko || 6,7 || 8 19 || Litva || 44 || 55 20 || Lucembursko || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nizozemsko b || 65 || 28 23 || Norsko || 24 || 10 24 || Polsko || 1 224 || 59 25 || Portugalsko || 177 || 63 26 || Rumunsko || 643 || 77 27 || Slovensko || 89 || 57 28 || Slovinsko || 40 || 63 29 || Španělsko b || 1 282 || 67 30 || Švédsko || 36 || 22 31 || Švýcarsko || 17 || 21 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 706 || 59 33 || Spojené státy americké c || || 34 || Evropská unie || 7 828 || 59 a Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí
síry za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou oblast
PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení
úrovní celkových emisí síry v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi
roku 2005, buď na vnitrostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede
v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA,
pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III
protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část
země. c Při ratifikaci,
přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu
Spojené státy americké předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní
emisí síry za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA; a
b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí síry v roce 2020
ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a c) veškeré
změny oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené státy staly
smluvní stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se uvede
v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří
jako úprava přílohy III. Tabulka 3 Závazky snížení emisí
oxidů dusíku pro rok 2020 a následující obdobía || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí v roce 2005 v tisících tun NO2 || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 231 || 37 2 || Bělorusko || 171 || 25 3 || Belgie || 291 || 41 4 || Bulharsko || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Chorvatsko || 81 || 31 7 || Kypr || 21 || 44 8 || Česká republika || 286 || 35 9 || Dánsko || 181 || 56 10 || Estonsko || 36 || 18 11 || Finsko || 177 || 35 12 || Francie || 1 430 || 50 13 || Německo || 1 464 || 39 14 || Řecko || 419 || 31 15 || Maďarsko || 203 || 34 16 || Irsko || 127 || 49 17 || Itálie || 1 212 || 40 18 || Lotyšsko || 37 || 32 19 || Litva || 58 || 48 20 || Lucembursko || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nizozemsko c || 370 || 45 23 || Norsko || 200 || 23 24 || Polsko || 866 || 30 25 || Portugalsko || 256 || 36 26 || Rumunsko || 309 || 45 27 || Slovensko || 102 || 36 28 || Slovinsko || 47 || 39 29 || Španělsko c || 1 292 || 41 30 || Švédsko || 174 || 36 31 || Švýcarsko d || 94 || 41 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 1 580 || 55 33 || Spojené státy americkée || || 34 || Evropská unie || 11 354 || 42 a Do odhadů za rok 2005 pro členské státy EU nejsou zahrnuty
emise z půd. b Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada:
a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí oxidů dusíku za rok 2005,
buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou oblast PEMA, pokud
nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní
celkových emisí oxidů dusíku v roce 2020 ve srovnání
s úrovněmi roku 2005, buď na vnitrostátní úrovni, nebo
v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede
v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla
předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. c Údaje se vztahují pouze na evropskou část
země. d
Včetně emisí z produkce plodin a zemědělských
půd (NFR 4D). e Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké
předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí oxidů dusíku
za rok 2005 buď pro stát jako celek, nebo pro oblast PEMA; a b)
orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí oxidů dusíku
v roce 2020 ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a
c) veškeré změny oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené
státy staly smluvní stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se
uvede v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří
jako úprava přílohy III. Tabulka 4 Závazky snížení emisí
amoniaku pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí NH3 v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 63 || 1 2 || Bělorusko || 136 || 7 3 || Belgie || 71 || 2 4 || Bulharsko || 60 || 3 5 || Chorvatsko || 40 || 1 6 || Kypr || 5,8 || 10 7 || Česká republika || 82 || 7 8 || Dánsko || 83 || 24 9 || Estonsko || 9,8 || 1 10 || Finsko || 39 || 20 11 || Francie || 661 || 4 12 || Německo || 573 || 5 13 || Řecko || 68 || 7 14 || Maďarsko || 80 || 10 15 || Irsko || 109 || 1 16 || Itálie || 416 || 5 17 || Lotyšsko || 16 || 1 18 || Litva || 39 || 10 19 || Lucembursko || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nizozemsko a || 141 || 13 22 || Norsko || 23 || 8 23 || Polsko || 270 || 1 24 || Portugalsko || 50 || 7 25 || Rumunsko || 199 || 13 26 || Slovensko || 29 || 15 27 || Slovinsko || 18 || 1 28 || Španělskoa || 365 || 3 29 || Švédsko || 55 || 15 30 || Švýcarsko || 64 || 8 31 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 307 || 8 32 || Evropská unie || 3 813 || 6 a Údaje se vztahují pouze na evropskou část
země. Tabulka 5 Závazky snížení emisí
těkavých organických sloučenin pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí těkavých organických sloučenin v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 162 || 21 2 || Bělorusko || 349 || 15 3 || Belgie || 143 || 21 4 || Bulharsko || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 101 || 34 7 || Kypr || 14 || 45 8 || Česká republika || 182 || 18 9 || Dánsko || 110 || 35 10 || Estonsko || 41 || 10 11 || Finsko || 131 || 35 12 || Francie || 1 232 || 43 13 || Německo || 1 143 || 13 14 || Řecko || 222 || 54 15 || Maďarsko || 177 || 30 16 || Irsko || 57 || 25 17 || Itálie || 1 286 || 35 18 || Lotyšsko || 73 || 27 19 || Litva || 84 || 32 20 || Lucembursko || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nizozemskob || 182 || 8 23 || Norsko || 218 || 40 24 || Polsko || 593 || 25 25 || Portugalsko || 207 || 18 26 || Rumunsko || 425 || 25 27 || Slovensko || 73 || 18 28 || Slovinsko || 37 || 23 29 || Španělsko b || 809 || 22 30 || Švédsko || 197 || 25 31 || Švýcarsko c || 103 || 30 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 1 088 || 32 33 || Spojené státy americké d || || 34 || Evropská unie || 8 842 || 28 a Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada:
a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí těkavých organických
sloučenin za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou
oblast PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu
snížení úrovní celkových emisí těkavých organických sloučenin
v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005, buď na
celostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a
bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla
předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část
země. c Včetně emisí z produkce plodin
a zemědělských půd (NFR 4D). d Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké
předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí těkavých
organických sloučenin za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro
oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí
těkavých organických sloučenin v roce 2020 ve srovnání
s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a c) veškeré změny
oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené státy staly smluvní
stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se uvede
v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří
jako úprava přílohy III. Tabulka 6 Závazky snížení emisí částic PM2,5 pro
rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí částic PM2,5 v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 22 || 20 2 || Bělorusko || 46 || 10 3 || Belgie || 24 || 20 4 || Bulharsko || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 13 || 18 7 || Kypr || 2.9 || 46 8 || Česká republika || 22 || 17 9 || Dánsko || 25 || 33 10 || Estonsko || 20 || 15 11 || Finsko || 36 || 30 12 || Francie || 304 || 27 13 || Německo || 121 || 26 14 || Řecko || 56 || 35 15 || Maďarsko || 31 || 13 16 || Irsko || 11 || 18 17 || Itálie || 166 || 10 18 || Lotyšsko || 27 || 16 19 || Litva || 8.7 || 20 20 || Lucembursko || 3.1 || 15 21 || Malta || 1.3 || 25 22 || Nizozemsko b || 21 || 37 23 || Norsko || 52 || 30 24 || Polsko || 133 || 16 25 || Portugalsko || 65 || 15 26 || Rumunsko || 106 || 28 27 || Slovensko || 37 || 36 28 || Slovinsko || 14 || 25 29 || Španělsko b || 93 || 15 30 || Švédsko || 29 || 19 31 || Švýcarsko || 11 || 26 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 81 || 30 33 || Spojené státy americké c || || 34 || Evropská unie || 1 504 || 22 a Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada:
a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí částic za rok 2005,
buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA, pokud nějakou
předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí
částic v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005,
buď na celostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí
do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce.
PEMA, pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III
protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část
země. c Při ratifikaci, přijetí, schválení
tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké
předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní
emisí částic PM2,5 za rok 2005, buď na celostátní úrovni,
nebo pro oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových
emisí částic PM2,5 v roce 2020 ve srovnání
s identifikovanými úrovněmi roku 2005. Bod a) se zařadí do
tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. P. Příloha
III 1. Ve
větě pod nadpisem se slova „je uvedena“ nahrazují slovy „jsou
uvedeny“. 2. Před
položkou pro oblast PEMA Ruské federace se doplňují nový dílčí nadpis
a odstavec, které znějí: PEMA Kanady Kanadská oblast PEMA pro
síru má rozlohu 1 milion km2 a zahrnuje celé území provincií
Prince Edward Island, Nova Scotia a New Brunswick, celé území provincie Quebec
jižně od přímky vedené mezi Havre-St. Pierre na severním pobřeží
zálivu Svatého Vavřince a bodem, kde hranice mezi Quebekem a Ontariem
protíná pobřežní čáru Jamesovy zátoky, a celé území provincie Ontario
jižně od přímky vedené mezi bodem, kde hranice mezi Quebekem a
Ontariem protíná pobřežní čáru Jamesovy zátoky a řeku Nipigon u
severního břehu Hořejšího jezera. 3. Odstavec
pod dílčím nadpisem „PEMA Ruské federace“ se nahrazuje tímto: Oblast PEMA Ruské
federace odpovídá evropskému území Ruské federace. Evropské území Ruské
federace je část území Ruska v rámci správních a zeměpisných
hranic složek Ruské federace nacházejících se ve východní Evropě na
hranici s Asií podél tradiční hraniční linie, která prochází od
severu k jihu podél pohoří Ural, hranice s Kazachstánem ke Kaspickému
moři a poté podél státních hranic s Ázerbájdžánem a Gruzií
v severním Kavkaze k Černému moři. Q. Příloha IV 1. Příloha
IV se nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí síry ze stacionárních
zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na
smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C
se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké 2. Pro účely tohoto
oddílu se „mezní hodnotou emisí“ rozumí množství SO2 (nebo SOx,
je-li jako takové uvedeno), které nesmí být překročeno, obsažené
v odpadních plynech ze zařízení. Pokud není stanoveno jinak,
vyjádří se mezní hodnota jako hmotnost SO2 (SOx
vyjádřený jako SO2) v jednotce objemu odpadního plynu (v
mg/m3) za předpokladu standardních podmínek teploty a tlaku
v suchém plynu (objem při 273,15 K a 101,3 kPa). Vzhledem
k obsahu kyslíku v odpadním plynu bude použita vždy hodnota udaná
v níže uvedených tabulkách pro každou kategorii zdrojů.
Zřeďování pro účely snižování koncentrace
znečišťujících látek v odpadních plynech není povoleno.
Uvádění do provozu, odstavení a údržba zařízení jsou vyloučeny. 3. Ověří se
dodržování minimálních hodnot emisí, minimálních stupňů
odsíření, stupňů využití síry a mezních hodnot obsahu síry: a) emise
se monitorují měřením nebo výpočty, které dosahují alespoň
stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se ověřuje
kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou zkouškou nebo
jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou včetně ověřených
metod výpočtu. U kontinuálního měření jsou mezní hodnoty emisí
dodrženy v případě, že potvrzený měsíční
průměr emisí nepřesáhne mezní hodnotu, není-li pro individuální
kategorii zdrojů stanoveno jinak. V případě diskontinuálního
měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou
mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že střední hodnota
vhodného počtu měření za reprezentativních podmínek
nepřesáhne mezní hodnotu emisí. Pro účely ověření může
být zohledněna nepřesnost metod měření; b) v případě
spalovacích zařízení, která uplatňují minimální stupně
odsíření stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii), je
pravidelně monitorován obsah síry v palivu a příslušné orgány
jsou informovány o podstatných změnách v druhu použitého paliva.
Stupně odsíření se použijí jako měsíční průměrné
hodnoty; c) dodržení minimálního
stupně využití síry se ověří pravidelným měřením nebo
jinou technicky vhodnou metodou; d) dodržování
mezních hodnot síry u plynového oleje se ověřuje pravidelným cíleným
měřením. 4. Monitorování
příslušných znečišťujících látek a měření
provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných
měřicích systémů a referenčních metod měření
určených ke kalibraci těchto systémů se provádějí
v souladu s normami Evropského výboru pro normalizaci (CEN).
Nejsou-li normy CEN k dispozici, postupuje se podle norem Mezinárodní
organizace pro normalizaci (ISO), případně podle jiných mezinárodních
nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné
kvality. 5. Následující písmena
stanoví zvláštní ustanovení pro spalovací zařízení uvedená
v odstavci 7: a) smluvní strana se
může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí stanovené
v odstavci 7 v těchto případech: i) u spalovacího
zařízení, které za tímto účelem obvykle používá palivo s nízkým
obsahem síry, v případech, kdy provozovatel není schopen dodržet
uvedené mezní hodnoty kvůli přerušení dodávky paliva s nízkým
obsahem síry v důsledku vážného nedostatku; ii) u spalovacího
zařízení spalujícího domácí tuhé palivo, které nemůže dodržet mezní
hodnoty emisí stanovené v odstavci 7, musejí být místo toho dodrženy
alespoň následující mezní hodnoty pro stupně odsíření: aa) stávající zařízení: 50–100
MWth: 80 %; bb) stávající
zařízení: 100–300 MWth: 90 %; cc) stávající
zařízení: > 300 MWth: 95 %; dd) nová
zařízení: 50–300 MWth: 93 %; ee) nová
zařízení: > 300 MWth: 97 %; iii) u spalovacích
zařízení, která běžně používají plynná paliva a musejí se
kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit
k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla
vybavena zařízením na čištění odpadních plynů; iv) u stávajících
spalovacích zařízení, která nejsou v provozu déle než 17 500
provozních hodin, počínaje od 1. ledna 2016 a konče
nejpozději 31. prosince 2023; v) u stávajících
spalovacích zařízení, která využívají tuhá nebo kapalná paliva a nejsou
v provozu déle než 1 500 provozních hodin ročně,
přičemž tento údaj představuje klouzavý průměr za dobu
pěti let, se místo toho použijí tyto mezní hodnoty emisí: aa) u tuhých paliv: 800 mg/m³; bb) u kapalných paliv: 850 mg/m³ pro
zařízení s nominálním tepelným příkonem, který nepřesahuje
300 MWth, a 400 mg/m³ pro zařízení s nominálním tepelným
příkonem, který je vyšší než 300 MWth; b) pokud je spalovací
zařízení rozšířeno alespoň o 50 MWth, použijí se na
rozšířenou část, která je ovlivněna změnou, mezní hodnoty
emisí stanovené v odstavci 7 pro nová zařízení. Mezní hodnota emisí
se vypočte jako průměr vážený skutečným tepelným
příkonem jak pro stávající, tak novou část zařízení; c) smluvní strany
zaručí, že jsou vypracována ustanovení pro postupy týkající se špatného
fungování či selhání zařízení na snižování emisí; d)
v případě spalovacího zařízení využívajícího více
druhů paliv, v němž se současně používají dvě
paliva nebo větší počet paliv, se mezní hodnota emisí určí jako
vážený průměr mezních hodnot emisí pro individuální paliva, a to na
základě tepelného příkonu jednotlivých paliv. 6. Smluvní strany mohou
použít pravidla, podle nichž mohou být spalovací a zpracovatelská
zařízení v ropných rafinériích osvobozena od povinnosti dodržovat
individuální mezní hodnoty SO2 stanovené v této příloze,
za předpokladu, že dodržují mezní hodnotu SO2
v bublině určenou pomocí nejlepších dostupných metod. 7. Spalovací
zařízení s nominálním tepelným příkonem vyšším než 50 MWth:[1] Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí
pro SO2 ze spalovacích zařízenía Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí SO2 mg/m³ b || || Tuhá paliva || 50–100 || nová zařízení: 400 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) stávající zařízení: 400 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) 100–300 || nová zařízení: 200 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) stávající zařízení: 250 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) > 300 || nová zařízení: 150 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) (spalování ve fluidním loži: 200) 150 (rašelina) (spalování ve fluidním loži: 200) 150 (biomasa) stávající zařízení: 200 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (rašelina) 200 (biomasa) Kapalná paliva || 50–100 || nová zařízení: 350 stávající zařízení: 350 100–300 || nová zařízení: 200 stávající zařízení: 250 > 300 || nová zařízení: 150 stávající zařízení: 200 Plynná paliva obecně || > 50 || nová zařízení: 35 stávající zařízení: 35 Zkapalněný plyn || > 50 || nová zařízení: 5 stávající zařízení: 5 Koksárenský plyn nebo vysokopecní kychtový plyn || > 50 || nová zařízení: 200 pro vysokopecní kychtový plyn 400 pro koksárenský plyn stávající zařízení: 200 pro vysokopecní kychtový plyn 400 pro koksárenský plyn Zplynované rafinérské zbytky || > 50 || nová zařízení: 35 stávající zařízení: 800 Poznámka: FBC = spalování ve
fluidním loži (cirkulační, tlakové, bublající). a Mezní hodnoty emisí se
zejména nevztahují na: ·
zařízení,
ve kterých se produkty spalování používají k přímému
ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů
nebo materiálů, ·
zařízení
k dospalování určená k čištění odpadních plynů
spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení, ·
zařízení
k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení, ·
zařízení
pro přeměnu sirovodíku na síru, ·
reaktory
používané v chemickém průmyslu, ·
koksárenské
baterie, ·
kaupery, ·
regenerační
kotle v zařízeních na výrobu buničiny, ·
spalovny odpadů a ·
závody
poháněné dieselovými a benzínovými motory, motory spalujícími plyn nebo
plynovými turbínami, bez ohledu na typ použitého paliva. b Vztažný obsah O2 je 6 % u tuhých
paliv a 3 % u kapalných a plynných paliv. 8. Plynový olej: Tabulka 2 Mezní hodnoty pro
obsah síry v plynovém olejia || Obsah síry (v % hmotnosti) || Plynový olej || < 0,10 a „Plynovým olejem“ se
rozumí jakékoli kapalné palivo vyrobené z ropy kromě lodního paliva
kódů KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 nebo 2710 19 49 nebo
jakékoli jiné kapalné palivo vyrobené z ropy kromě lodního paliva, z nějž
se méně než 65 % objemových (včetně ztrát) destiluje
při 250 °C a z nějž se alespoň 85 % objemových
(včetně ztrát) destiluje při 350 °C metodou ASTM D86.
Motorové nafty, tj. plynové oleje kódu KN 2710 19 41, používané pro vozidla
s vlastním pohonem, jsou z této definice vyloučeny. Paliva
používaná v pojízdných strojích určených pro používání mimo vozovku a
v zemědělských traktorech se z této definice rovněž
vylučují. 9. Rafinerie
minerálních olejů a plynu: Jednotky pro
využití síry pro zařízení produkující více než 50 Mg síry denně: Tabulka 3 Mezní hodnota
vyjádřená jako minimální stupeň využití síry v jednotkách pro
využití síry Druh zařízení || Minimální stupeň využití síry a (%) || nové zařízení || 99,5 stávající zařízení || 98,5 a Stupeň využití síry
je procentní podíl importovaného H2S přeměněného na elementární
síru vyjádřený jako roční průměr. 10. Výroba
oxidu titaničitého: Tabulka 4 Mezní hodnoty emisí
pro SOx uvolněných při výrobě oxidu titaničitého
(roční průměr) Druh zařízení || Mezní hodnoty emisí SOx (vyjádřené jako SO2) (kg/t TiO2) || sulfátový postup, celkové emise || 6 Chloridový postup, celkové emise || 1,7 B. Kanada 11. Mezní
hodnoty pro omezování emisí oxidů síry se stanoví pro stacionární zdroje
podle potřeby na základě údajů o dostupných technologiích
omezování, mezních hodnotách používaných v jiných jurisdikcích a na
základě níže uvedených dokumentů: a) nařízení o
doplňování toxických látek do seznamu 1 kanadského zákona o životním
prostředí (Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian
Environmental Act), 1999, SOR/2011-34; b) návrh
nařízení, nařízení o doplňování toxických látek do seznamu 1
kanadského zákona o životním prostředí, 1999; c) celostátní emisní
směrnice pro nové zdroje pro tepelné elektrárny (New Source Emission
Guidelines for Thermal Electricity Generation); d) celostátní emisní
směrnice pro stacionární spalovací turbíny (National Emission Guidelines
for Stationary Combustion Turbines), PN1072; a e) směrnice
ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid
Waste Incinerators), PN1085. C. Spojené státy americké 12. Mezní
hodnoty pro omezování emisí oxidu siřičitého ze stacionárních
zdrojů v následujících kategoriích stacionárních zdrojů a
zdroje, na které se vztahují, jsou specifikovány v těchto
dokumentech: a) jednotky
elektráren produkující páru – Sbírka federálních nařízení (C. F. R.) 40,
oddíl 60, pododdíly D a Da; b) jednotky
produkující páru průmyslové, komerční, institucionální – C. F. R. 40,
oddíl 60, pododdíly Db a Dc; c) závody pro výrobu
kyseliny sírové – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl H; d) ropné rafinérie –
C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly J a Ja; e) závod primární
tavby mědi – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl P; f) závod primární
tavby zinku – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl Q; g) závod primární
tavby olova – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl R; h) stacionární
plynové turbíny – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl GG; i) závody na
zpracování zemního plynu na pevnině – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl LLL;
j) spalovny
komunálního odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly Ea a Eb; k) spalovny
nemocničního/infekčního odpadu / odpadu ze zdravotnických
zřízení – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl Ec; l) stacionární
spalovací turbíny – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl KKKK; m) malé spalovny
komunálního odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl AAAA; n) spalovny
komerčního a průmyslového tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl CCCC; a o) spalovny jiného
tuhého odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl EEEE. R. Příloha V Příloha V se
nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí oxidů dusíku ze
stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na
smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C
se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké 2. Pro účely tohoto
oddílu se „mezní hodnotou emisí“ rozumí množství NOx (součet NO
a NO2, vyjádřený jako NO2), které nesmí být
překročeno, obsažené v odpadních plynech ze zařízení. Pokud
není stanoveno jinak, vyjádří se mezní hodnota jako hmotnost NOx
v jednotce objemu odpadního plynu (v mg/m3) za předpokladu
standardních podmínek teploty a tlaku v suchém plynu (objem při
273,15 K a 101,3 kPa). Vzhledem k obsahu kyslíku v odpadním
plynu se použije vždy hodnota udaná v níže uvedených tabulkách pro každou
kategorii zdrojů. Zřeďování pro účely snižování koncentrace
znečišťujících látek v odpadních plynech není povoleno.
Uvádění do provozu, odstavení a údržba zařízení jsou vyloučeny. 3. Emise se monitorují ve
všech případech měřením NOx nebo výpočty nebo
oběma způsoby, přičemž je dosaženo alespoň stejné
přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se ověřuje
kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou zkoušku nebo
jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou včetně ověřených
metod výpočtu. U kontinuálního měření jsou mezní hodnoty emisí
dodrženy v případě, že potvrzený měsíční průměr
emisí nepřesáhne mezní hodnoty. V případě diskontinuálního
měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou
mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že střední hodnota
vhodného počtu měření za reprezentativních podmínek
nepřesáhne mezní hodnotu emisí. Pro účely ověření může
být zohledněna nepřesnost metod měření. 4. Monitorování
příslušných znečišťujících látek a měření
provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality
automatizovaných měřicích systémů a referenčních metod
měření určených ke kalibraci těchto systémů se
provádějí v souladu s normami CEN. Nejsou-li normy CEN
k dispozici, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných
vnitrostátních nebo mezinárodních norem, které zajistí získání údajů
srovnatelné odborné kvality. 5. Zvláštní ustanovení
pro spalovací zařízení uvedená v odstavci 6: a) smluvní strana se
může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí stanovené
v odstavci 6 v těchto případech: i) u spalovacích
zařízení, která běžně používají plynná paliva a musejí se
kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit
k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla
vybavena zařízením na čištění odpadních plynů; ii) u stávajících
spalovacích zařízení, která nejsou v provozu déle než 17 500
provozních hodin, počínaje od 1. ledna 2016 a konče
nejpozději 31. prosince 2023; nebo iii) u stávajících
spalovacích zařízení kromě plynových turbín instalovaných na
pevnině (na ty se vztahuje odstavec 7), která využívají tuhá nebo kapalná
paliva a nejsou v provozu déle než 1 500 provozních hodin
ročně, přičemž tento údaj představuje klouzavý
průměr za dobu pěti let, se místo toho použijí tyto mezní
hodnoty emisí: aa) u
tuhých paliv: 450 mg/m³; bb) u
kapalných paliv: 450 mg/m³. b) pokud je
spalovací zařízení rozšířeno alespoň o 50 MWth, použijí se
na rozšířenou část, která je ovlivněna změnou, mezní
hodnoty emisí stanovené v odstavci 6 pro nová zařízení. Mezní hodnota
emisí se vypočte jako průměr vážený skutečným tepelným
příkonem jak pro stávající, tak novou část zařízení; c) smluvní strany
zaručí, že jsou vypracována ustanovení pro postupy týkající se špatného
fungování či selhání zařízení na snižování emisí; d) v případě
spalovacího zařízení využívajícího více druhů paliv, v němž
se současně používají dvě paliva nebo větší počet
paliv, se mezní hodnota emisí určí jako vážený průměr mezních
hodnot emisí pro individuální paliva, a to na základě tepelného
příkonu jednotlivých paliv. Smluvní strany mohou použít pravidla, podle
nichž mohou být spalovací a zpracovatelská zařízení v ropných
rafinériích osvobozena od povinnosti dodržovat individuální mezní hodnoty NOx
stanovené v této příloze za předpokladu, že dodržují mezní
hodnotu NOx v bublině určenou pomocí nejlepších
dostupných metod. 6. Spalovací
zařízení s nominálním tepelným příkonem vyšším než 50 MWth:[2] Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí NOx
uvolňovaných ze spalovacích zařízenía Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³)b || || tuhá paliva || 50–100 || nová zařízení: 300 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 450 (práškové hnědé uhlí) 250 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 300 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 450 (práškové hnědé uhlí) 300 (biomasa, rašelina) 100–300 || nová zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 250 (biomasa, rašelina) > 300 || nová zařízení: 150 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) (obecné) 150 (biomasa, rašelina) 200 (práškové hnědé uhlí) stávající zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (biomasa, rašelina) kapalná paliva || 50–100 || nová zařízení: 300 stávající zařízení: 450 100–300 || nová zařízení: 150 stávající zařízení: 200 (obecné) stávající zařízení v rafinériích a chemických zařízeních: 450 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních nebo pro spalování kapalných zbytků z výroby jakožto nekomerčního paliva) > 300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 150 (obecné) stávající zařízení v rafinériích a chemických zařízeních: 450 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních nebo pro spalování kapalných zbytků z výroby jakožto nekomerčního paliva) (< 500 MWth) zemní plyn || 50–300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 100 > 300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 100 jiná plynná paliva || > 50 || nová zařízení: 200 stávající zařízení: 300 a Mezní hodnoty emisí se
zejména nevztahují na: ·
zařízení,
ve kterých se produkty spalování používají k přímému
ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů
nebo materiálů, ·
zařízení
k dospalování určená k čištění odpadních plynů
spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení, ·
zařízení
k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení, ·
zařízení pro
přeměnu sirovodíku na síru, ·
reaktory používané
v chemickém průmyslu, ·
koksárenské baterie, ·
kaupery, ·
regenerační kotle
v zařízeních na výrobu buničiny, ·
spalovny odpadů a ·
závody poháněné
dieselovými a benzínovými motory, motory spalujícími plyn nebo plynovými
turbínami, bez ohledu na typ použitého paliva. b Vztažný obsah O2 je 6 % u tuhých
paliv a 3 % u kapalných a plynných paliv. 7. Spalovací
turbíny instalované na pevnině s nominálním tepelným příkonem
nad 50 MWth: mezní hodnoty emisí NOx vyjádřené v mg/m3
(se vztažným obsahem kyslíku 15 %) jsou použitelné na jednotlivé turbíny.
Mezní hodnoty uvedené v tabulce 2 se vztahují pouze nad 70 %
zatížení: Tabulka 2 Mezní hodnoty emisí
pro NOx uvolněné ze spalovacích turbín instalovaných na
pevnině (včetně plynových turbín s kombinovaným cyklem
(CCGT)) Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³)a || || kapalná paliva (lehké a střední destiláty) || > 50 || nová zařízení: 50 stávající zařízení: 90 (obecné) 200 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) zemní plynb || > 50 || nová zařízení: 50 (obecné)d stávající zařízení: 50 (obecné)c,d 150 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) ostatní plyny || > 50 || nová zařízení: 50 stávající zařízení: 120 (obecné) 200 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) a Nevztahuje se na plynové
turbíny určené pro použití v mimořádných případech, které
jsou v provozu méně než 500 hodin ročně. b Zemní plyn je
přirozeně se vyskytující methan s maximálně 20 % obj.
inertních plynů a dalších složek. c 75 mg/m3
v následujících případech, kdy je účinnost plynové turbíny
stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO: ·
plynové turbíny
v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou
účinnosti vyšší než 75 %, ·
plynové turbíny
v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční
průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55%, ·
plynové turbíny pro
mechanický pohon. d Pro plynové turbíny
s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených
v poznámce pod čarou c), ale mají účinnost vyšší než 35 % –
stanovenou za podmínek základního zatížení podle ISO –, platí mezní hodnota
emisí pro NOx ve výši 50 × ŋ/35, kde ŋ je
účinnost plynové turbíny za podmínek základního zatížení podle ISO
vyjádřená v procentech. 8. Výroba cementu: Tabulka 3 Mezní hodnoty emisí NOx
uvolňovaných při výrobě cementového slínkua Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || obecná (stávající a nová zařízení) || 500 stávající pece typu Lepol a dlouhé rotační pece, v nichž nedochází ke spoluspalování odpadů || 800 a Zařízení pro výrobu
cementového slínku v rotačních pecích s kapacitou nad
500 t/den nebo v ostatních pecích s kapacitou nad 50 t
/den. Vztažný obsah O2 je 10 %. 9. Stacionární
motory: Tabulka 4 Mezní hodnoty emisí
pro NOx uvolněné z nových stacionárních motorů Druh motoru, výkon, specifikace paliva || Mezní hodnota emisí a,b,c (mg/m³) || motory spalující plyn > 1 MWth zážehové (= Ottovy) motory pro všechna plynná paliva || 95 (obohacená chudá směs) 190 (standardní chudá směs nebo bohatá směs s katalyzátorem) dvojpalivové motory > 1 MWth na plynné palivo (všechna plynná paliva) na kapalné palivo (všechna kapalná paliva)d 1–20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 dieselové motory > 5 MWth (vznětové) pomalé (< 300 otáček za min.) / střední (300–1 200 otáček za min.) / rychlost 5–20 MWth těžký topný olej a bio-oleje lehký topný olej a zemní plyn > 20 MWth těžký topný olej a bio-oleje lehký topný olej a zemní plyn Vysoká rychlost (> 1 200 otáček za min.) || 225 190 190 190 190 Poznámka: Vztažný obsah kyslíku je 15 %[3]. a Tyto mezní hodnoty se
nevztahují na motory provozované méně než 500 hodin ročně. b Pokud nelze
z technických či logistických důvodů, např. na
vzdálených ostrovech nebo v případech, kdy nelze zaručit, že
bude k dispozici dostatečné množství vysoce kvalitního paliva, použít
selektivní katalytickou redukci (SCR), lze na dieselové motory a dvojpalivové
motory použít přechodné období, které trvá po dobu 10 let po vstupu
stávajícího protokolu pro danou stranu v platnost a během něhož
se použijí tyto mezní hodnoty emisí: ·
dvojpalivové
motory: 1 850 mg/m³ u kapalných paliv; 380 mg/m3 u
plynných paliv, ·
dieselové motory – pomalé (< 300
otáček za min.) a střední (300–1 200 otáček za min.) / rychlost 1 300 mg/m³ pro motory v rozmezí od 5
do 20 MWth a 1 850 mg/m³ pro motory > 20 MWth, ·
dieselové
motory – vysokorychlostní (> 1 200 otáček za min.): 750 mg/m³. c Motory provozované
v rozmezí od 500 do 1 500 provozních hodin ročně lze od
povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty osvobodit, pokud uplatňují
primární opatření k omezení emisí NOx a splňují mezní
hodnoty stanovené v poznámce b. d Smluvní strana se
může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí u spalovacích
zařízení, která používají plynná paliva a musejí se kvůli náhlému
přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit k využití jiných
paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla vybavena
zařízením na čištění odpadních plynů. Doba platnosti výjimky nepřesáhne 10 dní
kromě případů, kdy převažuje nutnost zachovat dodávky
energie. 10. Pražicí
závody pro zpracování železné rudy: Tabulka 5 Mezní hodnoty emisí NOx
uvolňovaných z pražicích závodů pro zpracování železné rudy Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || pražicí závody: nová zařízení || 400 pražicí závody: stávající zařízení || 400 a Produkce a zpracování
kovů: zařízení na pražení nebo sintrování kovové rudy, zařízení
na produkci surového železa nebo oceli (primární či sekundární tavba)
včetně zařízení na kontinuální odlévání s kapacitou
přesahující 2,5 Mg/h, zařízení pro zpracování železných
kovů (válcováním za horka s kapacitou nad 20 Mg/h surové oceli).
b Odchylně od
odstavce 3 by tyto mezní hodnoty emisí měly být považovány za
průměr za podstatné období. 11. Výroba
kyseliny dusičné: Tabulka 6 Mezní hodnoty emisí
pro NOx z výroby kyseliny dusičné s výjimkou jednotek
zakoncentrovávání kyseliny Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || nová zařízení || 160 stávající zařízení || 190 B. Kanada 12. Mezní
hodnoty pro omezování emisí NOx se stanoví pro stacionární zdroje
podle potřeby na základě údajů o dostupných technologiích
omezování, mezních hodnotách používaných v jiných jurisdikcích a na
základě níže uvedených dokumentů: a) celostátní
emisní směrnice pro nové zdroje pro tepelné elektrárny (New Source
Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation); b) celostátní
emisní směrnice pro stacionární spalovací turbíny (National Emission
Guidelines for Stationary Combustion Turbines), PN1072; c) celostátní
emisní směrnice pro cementářské pece, PN1284; d) celostátní
emisní směrnice pro průmyslové/komerční kotle a
ohřívače, PN1284; e) směrnice
ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid
Waste Incinerators), PN1085; f) řídicí
plán pro oxidy dusíku (NOx) a těkavé organické sloučeniny
– fáze I (Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile
Organic Compounds (VOCs) – Phase I), PN1066; a g) směrnice
ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid
Waste Incinerators), PN1085. C. Spojené státy americké 13. Mezní
hodnoty pro omezování emisí NOx ze stacionárních zdrojů
v následujících kategoriích stacionárních zdrojů a zdroje, na které
se vztahují, jsou specifikovány v těchto dokumentech: a) jednotky
elektráren/tepláren spalujících uhlí – Sbírka federálních nařízení (C. F.
R.) 40, oddíl 76; b) jednotky
elektráren produkující páru – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíly D a Da; c) jednotky
produkující páru průmyslové, komerční, institucionální – C. F. R.40,
oddíl 60, pododdíl Db; d) závody
pro výrobu kyseliny dusičné – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl G; e) stacionární
plynové turbíny – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl GG; f) spalovny
komunálního odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíly Ea a Eb; g) spalovny
nemocničního/infekčního odpadu / odpadu ze zdravotnických zřízení
– C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl Ec; h) ropné
rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly J a Ja; i) stacionární
motory s vnitřním spalováním – zážehové, C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl JJJJ; j) stacionární
motory s vnitřním spalováním – vznětové, C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl IIII; k) stacionární
spalovací turbíny – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl KKKK; l) malé
spalovny komunálního odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl AAAA; m) portlandský
cement – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl F; n) spalovny
komerčního a průmyslového tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl CCCC; a o) spalovny
jiného tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl EEEE. S. Příloha
VI Příloha VI se
nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí těkavých
organických sloučenin ze stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se
vztahuje na smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu
a oddíl C se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké 2. Tento
oddíl přílohy se vztahuje na stacionární zdroje emisí těkavých
organických sloučenin uvedených v odstavcích 8 až 22 níže. Nevztahuje
se na zařízení nebo části zařízení pro výzkum, vývoj a testování
nových produktů a procesů. Prahové hodnoty jsou uvedeny níže
v tabulkách specifických pro jednotlivé sektory zdrojů. Prahové
hodnoty se obvykle vztahují ke spotřebě rozpouštědel nebo
k hmotnostnímu toku emisí. V případech, kdy provozovatel provádí
několik činností spadajících pod stejné pododdíly ve stejném
zařízení a na stejném místě, se spotřeby rozpouštědel nebo
hmotnostní toky emisí těchto činností sčítají. Pokud není udána
žádná prahová hodnota, daná mezní hodnota je použitelná na všechna uvažovaná
zařízení. 3. Pro
účely oddílu A této přílohy se: a) „skladováním
a distribucí benzinu“ rozumí plnění automobilových cisteren,
železničních cisteren, vlečných lodí a námořních lodí
(tankerů) v terminálech a v odbavovacích terminálech ropných
rafinérií, včetně tankování vozidel v čerpacích stanicích; b) „adhesivním
natíráním“ rozumí jakákoli činnost zahrnující aplikaci adhesivních
materiálů na povrchy, s výjimkou adhesivních nátěrů a
laminování spojených s tiskařskými činnostmi a
s laminováním dřeva a plastů; c) „laminováním
dřeva a plastů“ rozumí jakákoli činnost spojování
dřevěných či plastických vrstev k výrobě
laminátů; d) „natíráním“
rozumí jakákoli činnost, při níž je jednoduchá nebo vícenásobná
aplikace spojitého nátěrového filmu kladena na: i) nová
vozidla kategorie M1 a vozidla kategorie N1, pokud jsou natírána ve stejných
zařízeních, jako vozidla kategorie M1; ii) kabiny
nákladních automobilů, definované jako kabina či skříň
řidiče a veškeré integrované skříně pro technické vybavení
u vozidel kategorie N2 a N3; iii) dodávky
a nákladní automobily definované jako vozidla kategorií N1, N2 a N3, ale nikoli
kabiny nákladních automobilů; iv) autobusy
definované jako vozidla kategorií M2 a M3; v) jiné
kovové a plastické povrchy, včetně povrchů letadel, lodí,
vlaků, atd.; vi) dřevěné
povrchy; vii) textilní,
tkaninové, filmové a papírové povrchy; a viii) kůži.
Tato kategorie
zdrojů nezahrnuje procesy nanášení substrátů s kovy
elektroforetickými nebo chemickými sprejovými postupy. Pokud činnost
nanášení nátěrů zahrnuje krok, při kterém je tentýž objekt
potiskován jakoukoli tiskařskou technologií, je tento tiskařský krok
považován za součást činnosti natírání. Samostatné tiskařské
činnosti však zahrnuty nejsou. V této definici: ·
vozidla M1 jsou vozidla
používaná k přepravě osob s nejvýše osmi sedadly navíc
k sedadlu řidiče, ·
vozidla M2 jsou vozidla
používaná k přepravě osob s více než osmi sedadly navíc
k sedadlu řidiče, jejichž maximální hmotnost nepřesahuje
5 t, ·
vozidla M3 jsou vozidla
používaná k přepravě osob s více než osmi sedadly navíc
k sedadlu řidiče, jejichž maximální hmotnost přesahuje
5 t, ·
vozidla N1 jsou vozidla
používaná k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost
nepřesahuje 3,5 t, ·
vozidla N2 jsou vozidla
používaná k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost
přesahuje 3,5 t, ale nepřesahuje 12 t, ·
vozidla N3 jsou vozidla užívaná
k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost přesahuje
12 t. e) „navalováním
cívek“ rozumí jakákoli činnost, při které je natírána svinutá ocel,
povrchově pokrytá ocel, měděné slitiny nebo hliníkové pásy, a to
buď nátěrem tvořícím film, nebo laminátovým nátěrem
v nepřetržitém procesu; f) „chemickým
čištěním“ rozumí jakákoli průmyslová nebo komerční
činnost využívající těkavých organických sloučenin
v určitém zařízení k čištění oděvů,
vybavení bytů a malých spotřebních předmětů
s výjimkou ručního odstraňování skvrn a znečištěných
míst v textilním a oděvním průmyslu; g) „výrobou
nátěrových hmot, laků, barev a adhesiv“ rozumí jakákoli výroba výše
uvedených přípravků nátěrových hmot, laků, tiskařských
barev a adhesiv nebo meziproduktů vyráběných ve stejném
zařízení, smícháváním pigmentů, pryskyřic a adhesivních
materiálů s organickými rozpouštědly nebo s jinými
nosiči, včetně procesu dispergování a přípravné aktivity
předdispergační, úprava viskozity nebo odstínu, a operace pro
plnění konečného produktu do jeho obalů; h) „tištěním“
rozumí jakákoli činnost týkající se reprodukce textu či obrazů,
ve které se využívá určitý nosič obrazu či textu a
tiskařské barvy jsou přenášeny na určitý povrch, a zahrnuje
rovněž následující dílčí činnosti: i) gumotisk
(flexografie): tiskařská činnost využívající jako nosiče obrazu
pryž nebo elastické fotopolymery, na kterých jsou tiskařské barvy nad
oblastmi nepotiskovacími, přičemž jsou užívány kapalné tiskařské
barvy, které se vysuší odpařením; ii) tepelný
ofsetový rotační tisk: rotační tištění na pás potiskovaného
materiálu využívající určitý nosič obrazu, kdy potiskovací a
nepotiskovací plochy leží ve stejné rovině a kde materiál
k potiskování je do tiskařského stroje dávkován z role na rozdíl
od formy oddělených listů či archů. Netiskovací plocha je
hydrofilizována tak, aby nepřijímala tiskařskou barvu. Potiskovací
plocha je zpracována tak, aby přijímala a předávala
tiskařskou barvu na potiskovanou plochu. K vypařování kapalných
složek barev dochází v sušárně, kde je horkým vzduchem potištěný
materiál zahříván; iii) publikační
hlubotisk: hlubotisk užitý k tištění časopisů, brožur,
katalogů nebo podobných produktů, užívající barvy založené na
toluenu; iv) hlubotisk:
tištění využívající válcový nosič obrazu, při němž je
potiskovací plocha pod nepotiskovací plochou a kapalné barvy se rovněž
suší vypařováním. Prohlubně jsou vyplněny barvou a její nadbytek
je odstraněn z nepotiskovacích ploch před tím, než se plocha, která
má být potištěna, dostane do kontaktu s válcem, a než je barva
z těchto prohlubní zdvižena; v) válcový
filmový tisk, sítotisk: proces potiskování pásů, ve kterém se barva na
plochu tiskne přes porézní nosič obrazu, ve kterém je potiskovací
plocha otevřena a nepotiskovací plocha zapečetěna,
přičemž jsou využívány barvy, které schnou pouze vypařováním.
Pásový vstup potiskovaného materiálu do stroje znamená, že je užit vstup
materiálu z role, na rozdíl od vstupu ve formě jednotlivých
archů; vi) laminování
spojené s tištěním: spojování dvou či více ohebných
materiálů za účelem výroby laminátů; a vii) lakování:
činnost, při které je lak či adhesivní nátěrová hmota
určená k zapečetění obalového materiálu nanášena na ohebný
materiál; i) „výrobou
farmaceutických produktů“ rozumí chemická syntéza, fermentace, extrakce,
mísení a příprava farmaceutických produktů stejně jako výroba
polotovarů ve stejném zařízení; j) „zpracováním
přírodní nebo syntetické pryže“ rozumí operace mísení, drcení, sestavování
směsí, kalandrování, výtlačné lisování a vulkanizace a jakékoli další
pomocné činnosti, které jsou součástí procesu přeměny
přírodní či syntetické pryže do konečného výrobku; k) „čištěním
povrchů“ rozumí jakákoli činnost, s výjimkou čištění
chemického, při které jsou organická rozpouštědla užívána k odstranění
znečištění z povrchu materiálů, včetně
odmaštění. Čisticí činnost sestávající z více než jednoho
kroku před nebo po jakémkoli jiném kroku zpracování se považuje za jedno
čištění povrchů. Tato činnost se vztahuje rovněž na
čištění pracovišť, ale nikoli na čištění procesního
zařízení; l) „normálními
podmínkami“ rozumí teplota 273,15 K a tlak 101,3 kPa; m) „organickou
sloučeninou“ rozumí sloučenina obsahující přinejmenším uhlík
a jeden nebo více z těchto prvků: vodík, halogeny, kyslík,
síra, fosfor, křemík nebo dusík, s výjimkou oxidů uhlíku
a anorganických uhličitanů a hydrogenuhličitanů; n) „těkavou
organickou sloučeninou“ rozumí organická sloučenina nebo frakce
kreosotu, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa
nebo vyšší nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje
odpovídající těkavost; o) „organickým
rozpouštědlem“ rozumí jakákoli těkavá organická sloučenina,
která se používá samostatně nebo ve spojení s jinými látkami,
aniž by přitom prošla chemickou změnou, k rozpouštění surovin,
produktů nebo odpadů nebo která se používá jako čisticí
prostředek k rozpouštění znečišťujících látek, jako
odmašťovací prostředek, jako dispergační činidlo, jako
prostředek používaný k úpravě viskozity či povrchového
napětí, jako plastifikátor nebo jako konzervant; p) „odpadními
plyny“ rozumí konečný plynný výtok do ovzduší obsahující těkavé
organické sloučeniny nebo jiné znečišťující látky
vypouštěné z komína, výduchu nebo z jednotky omezující emise.
Objemový průtok se vyjadřuje v metrech krychlových za hodinu za
standardních podmínek; q) „extrakcí
rostlinných olejů a tuků a rafinací rostlinných olejů“ rozumí
jakákoli extrakce rostlinných olejů ze semen nebo z jiných
rostlinných materiálů, zpracování suchých zbytků rostlin na krmivo
pro zvířata, přečišťování tuků a olejů získaných
ze semen, z rostlinných a/nebo živočišných materiálů; r) „opravou
nátěru vozidel“ rozumí veškeré průmyslové či komerční
procesy nanášení nátěrů a související odmašťovací operace: i) nanášení
originálních nátěrů na silniční vozidla nebo na jejich
části užitím nátěrových hmot typu určeného pro opravy
nátěru, které je prováděno mimo původní výrobní linky; nebo
natírání přívěsů (včetně polopřívěsů); ii) tato
příloha se nevztahuje na opravy nátěru vozidel, definované jako nanášení
nátěrů na silniční vozidla nebo jejich části prováděné
jako součást oprav, konzervace nebo dekorace vozidla vně výrobních
zařízení. Produkty použité v rámci této činnosti jsou
ošetřeny v kapitole IX; s) „impregnací
dřeva“ rozumí jakákoli činnost zavádějící ochranné
prostředky do dřeva; t) „navalováním
drátů pro vinutí“ rozumí jakákoli činnost natírání kovových
vodičů používaných k navíjení cívek v transformátorech,
motorech atd.; u) „fugitivními
emisemi“ rozumějí jakékoli emise těkavých organických sloučenin
do ovzduší, půdy a vody, které nejsou součástí odpadních plynů
a, pokud není stanoveno jinak, též rozpouštědla obsažená
v produktech; patří sem nezachycené emise uvolněné do
vnějšího prostředí okny, dveřmi, větracími průduchy a
podobnými otvory. Fugitivní emise mohou být počítány na základě plánu
hospodaření s rozpouštědly (viz dodatek I této přílohy); v) „celkovými
emisemi těkavých organických sloučenin“ rozumí součet
fugitivních emisí těkavých organických sloučenin a emisí
těkavých organických sloučenin v odpadních plynech; w) „vstupem“
rozumí množství organických rozpouštědel a jejich množství
v přípravcích použitých při provádění procesů,
včetně rozpouštědel recyklovaných uvnitř a vně
zařízení, která jsou započítávána pokaždé, když jsou použita
k prováděným činnostem; x) „mezní
hodnotou emisí“ rozumí maximální množství těkavých organických
sloučenin (kromě methanu) vypouštěné ze zařízení, které
nemá být za normálních provozních podmínek překročeno. U odpadních
plynů je vyjádřena jako hmotnost těkavé organické
sloučeniny v jednotce objemu odpadních plynů (v mg C/m3,
není-li stanoveno jinak) za předpokladu standardních podmínek teploty a
tlaku v suchém plynu. Objemy plynu přidávaného za účelem
chlazení nebo ředění nebudou při výpočtu koncentrací
znečišťujících látek v odpadních plynech zohledněny. Mezní
hodnoty emisí pro odpadní plyny jsou označeny jako MHEo; mezní hodnoty
emisí pro fugitivní emise jsou označeny jako MHEf; y) „normálním
provozem“ rozumějí všechna období provozu zařízení nebo činnosti
s výjimkou uvádění do provozu a odstavování provozu a období údržby
zařízení; z) „látky
škodlivé pro lidské zdraví“ se dělí na dvě kategorie: i) halogenované
těkavé organické sloučeniny, které představují potenciální
riziko nevratných účinků; nebo ii) nebezpečné
látky, jako jsou karcinogeny, mutageny nebo látky toxické pro reprodukci, které
mohou způsobovat rakovinu, mohou vyvolávat dědičné genetické
poškození, vdechování může vyvolat rakovinu, mohou poškodit
reprodukční schopnost nebo mohou poškodit plod v těle; aa) „výrobou
obuvi“ rozumí činnost výroby celé obuvi nebo jejích částí; bb) „spotřebou
rozpouštědla“ rozumí celkové množství organických rozpouštědel
spotřebovaných v zařízení za kalendářní rok nebo za
jakékoli jiné období dvanácti měsíců, snížené o všechny těkavé
organické sloučeniny, které jsou regenerovány pro opětovné využití. 4. Požadavky,
které musí být splněny: a) emise
se monitorují ve všech případech měřením nebo výpočty[4],
které dosahují alespoň stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot
emisí se ověřuje kontinuálním nebo diskontinuálním měřením,
typovou zkouškou nebo jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou. U emisí
v odpadních plynech jsou v případě kontinuálního měření
mezní hodnoty emisí dodrženy, pokud validovaný denní průměr emisí
nepřesahuje mezní hodnoty emisí. V případě diskontinuálního
měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou
mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že průměrná
hodnota všech odečtů nebo jiných postupů v rámci jednoho
monitorování nepřesáhne mezní hodnoty. Pro účely ověření
může být zohledněna nepřesnost metod měření. Mezní
hodnoty fugitivních a celkových emisí se použijí jako roční
průměry; b) koncentrace
látek znečišťujících ovzduší v potrubí, v němž proudí
plyn, se měří reprezentativním způsobem. Monitorování
příslušných znečišťujících látek a měření
provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality
automatizovaných systémů a referenční metody měření
určené ke kalibraci těchto systémů se provádějí
v souladu s normami CEN. Pokud nejsou normy CEN dostupné, postupuje
se podle norem ISO, případně podle jiných vnitrostátních nebo
mezinárodních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné
kvality. 5. Na
odpadní plyny, které obsahují látky poškozující lidské zdraví, se vztahují tyto
mezní hodnoty emisí: a) 20 mg
látky/m3 (vyjádřené jako hmotnostní součet jednotlivých
sloučenin) pro vypouštění halogenovaných těkavých organických
sloučenin, na které se vztahují následující věty: „podezření na
vyvolání rakoviny“ a/nebo „podezření na vyvolání genetického poškození“
v případech, kdy součet hmotnostních toků dotyčných
sloučenin dosahuje nebo překračuje hodnotu 100 g/h; a b) 2 mg
látky/m3 (vyjádřené jako hmotnostní součet jednotlivých
sloučenin) pro vypouštění těkavých organických sloučenin,
na které se vztahují následující věty: „může vyvolat rakovinu“,
„může způsobit dědičné genetické poškození“, „vdechování
může vyvolat rakovinu“, „může poškodit reprodukční schopnost“,
„může poškodit plod v těle matky“, a to v případech,
kdy součet hmotnostních toků dotyčných sloučenin dosahuje
nebo překračuje prahovou hodnotu 10 g/h. 6. Pro
kategorie zdrojů uvedené v odstavcích 9 až 22, u nichž je prokázáno,
že v konkrétním zařízení není dodržení mezních hodnot fugitivních
emisí (MHEf) technicky a ekonomicky proveditelné, může smluvní strana
toto zařízení této povinnosti zprostit za předpokladu, že nejsou
očekávána významná rizika pro lidské zdraví a životní prostředí a že
jsou použity nejlepší dostupné metody. 7. Mezní
hodnoty emisí pro těkavé organické sloučeniny pro kategorie
zdrojů definované v odstavci 3 jsou specifikovány v odstavcích 8
až 22 níže. 8. Skladování
a distribuce benzinu: a) zařízení
pro skladování benzinu v terminálech, v nichž jsou přesaženy
prahové hodnoty zmíněné v tabulce 1, musí být buď: i) nádrže
s pevnou střechou, které jsou napojeny na jednotku pro rekuperaci
par, která splňuje mezní hodnoty emisí stanovené v tabulce 1; nebo ii) nádrže
konstruované s plovoucí střechou, buď vnější, nebo
vnitřní, vybavené primárním a sekundárním těsněním, které
splňuje požadavky na účinnost snížení emisí stanovené v tabulce
1; b) odchylně
od výše uvedených požadavků musí být nádrže s pevnou střechou,
které byly v provozu před 1. lednem 1996 a nejsou napojeny na
jednotku pro rekuperaci par, vybaveny primárním těsněním, které
dosahuje 90% účinnosti snížení emisí. Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí
těkavých organických sloučenin ze skladování a distribuce benzinu,
s výjimkou plnění námořních lodí (fáze I) Činnost || Mezní hodnoty || Mezní hodnota emisí nebo účinnost snížení emisí || || plnění a stáčení mobilních kontejnerů v terminálech || 5 000 m3 – roční průtok benzinu || 10 g těkavých organických sloučenin/m3 včetně methanua skladovací zařízení v terminálech || stávající terminály nebo sklady pohonných hmot s průtokem benzinu 10 000 t/rok nebo vyšším nové terminály (bez prahů s výjimkou u terminálů nacházejících se na malých vzdálených ostrovech, jejichž průtok je nižší než 5 000 t/rok) || 95 % hmotnostníchb čerpací stanice || průtok benzinu vyšší než 100 m3/rok || 0,01 % hmotnostních průtokuc a Pára vytlačená při plnění
skladovacích nádrží na benzin musí být přemístěna buď do jiných
skladovacích nádrží, nebo do zařízení na snižování emisí k dosažení
mezních hodnot ve výše uvedené tabulce. b Účinnost snížení emisí vyjádřená
v % ve srovnání se srovnatelnou nádrží s pevnou střechou bez
řízeného zachycování par, tzn. nádrží s pevnou střechou pouze
s podtlakovým nebo přetlakovým pojistným ventilem. c Páry vytlačované stáčeným benzinem
z plněných skladovacích zařízení v čerpacích stanicích
a v nádržích s pevnou střechou používaných pro meziskladování
par musí být vraceny potrubím s parotěsnými spoji do mobilní cisterny
dodávající benzin. Operace plnění nesmí být započata, dokud tyto systémy
nejsou připraveny a dokud není zajištěna jejich správná funkce. Za
těchto podmínek není vyžadováno dodatečné sledování dodržování mezní
hodnoty. Tabulka 2 Mezní hodnoty emisí
těkavých organických sloučenin pro tankování vozidel
v čerpacích stanicích (fáze II) Mezní hodnoty || Minimální účinnost zachycování par %a hmotnostní || nová čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok vyšší než 500 m3 za rok stávající čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok od roku 2019 vyšší než 3 000 m3 za rok stávající čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok vyšší než 500 m3 za rok a stanice prošla podstatnou modernizací || rovná nebo vyšší než 85 % hmotnostních s poměrem páry ku benzinu vyšším nebo rovným 0,95, ale nižším nebo rovným 1,05 (obj.). a Účinnost systémů, pokud jde o zachycování
emisí, musí být ověřena výrobcem v souladu s relevantními
technickými normami nebo postupy schválení typ. 9. Adhesivní
nátěry: Tabulka 3 Mezní hodnoty pro
adhesivní nátěry Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || výroba obuvi (spotřeba rozpouštědla > 5 t/rok) || 25a g těkavých organických sloučenin / pár obuvi jiné adhesivní nátěry (spotřeba rozpouštědla 5–15 t/rok) || MHEo = 50 mgb C/m3 MHEf = 25 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1,2 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu jiné adhesivní nátěry (spotřeba rozpouštědla 15–200 t/rok) || MHEo = 50 mgb C/m3 MHEf = 20 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu jiné adhesivní nátěry (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mgb C/m3 MHEf = 15 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,8 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu a Celkové mezní hodnoty emisí jsou
vyjádřeny v gramech rozpouštědla emitovaných při
výrobě jednoho páru celé obuvi. b Pokud je použita technologie, která
umožňuje využívat recyklovaná či regenerovaná rozpouštědla, bude
zde použita mezní hodnota 150 mg C/m3. b Pokud je použita technologie, která
umožňuje využívat recyklovaná či regenerovaná rozpouštědla, bude
zde použita mezní hodnota 100 mg C/m3. 10. Laminování
dřeva a plastů: Tabulka 4 Mezní hodnoty pro laminování
dřeva a plastů Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí těkavých organických sloučenin (ročně) || laminování dřeva a plastů (spotřeba rozpouštědla > 5 t/rok) || celková mezní hodnota emisí 30 g těkavých organických sloučenin/m2 konečného výrobku 11. Natírání
(odvětví aplikace nátěrových hmot na automobily): Tabulka 5 Mezní hodnoty emisí
při aplikaci nátěrových hmot v automobilovém průmyslu Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí těkavých organických sloučenin (VOC)a (ročně pro celkovou mezní hodnotu emisí) || výroba automobilů (M1, M2) (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok a ≤ 5 000 natřených kusů ročně nebo > 3 500 postavených podvozků) || 90 g VOC/m² nebo 1,5 kg/ karosérie + 70 g/m² výroba automobilů (M1, M2) (spotřeba rozpouštědla 15-200 t/rok a > 5 000 natřených kusů ročně) || stávající zařízení: 60 g VOC/m² nebo 1,9 kg/ karosérie + 41 g/m² nová zařízení: 45 g VOC/m² nebo 1,3 kg/ karosérie + 33 g/m² výroba automobilů (M1, M2) (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok a > 5 000 natřených kusů ročně) || 35 g VOC/m² nebo 1 kg/ karosérie + 26 g/m² b výroba kabin nákladních vozidel (N1, N2, N3) (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok a ≤ 5 000 natřených kusů/rok) || stávající zařízení: 85 g VOC /m² nová zařízení: 65 g VOC /m² výroba kabin nákladních vozidel (N1, N2, N3) (spotřeba rozpouštědla 15–200 t/rok a > 5 000 natřených kusů za rok) || stávající zařízení: 75 g VOC /m² nová zařízení: 55 g VOC /m² výroba kabin nákladních vozidel (N1, N2, N3) (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok a > 5 000 natřených kusů za rok) || 55 g VOC /m² výroba nákladních vozidel a dodávek (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok a ≤ 2 500 natřených kusů za rok) || stávající zařízení: 120 g VOC /m² nová zařízení: 90 g VOC /m² výroba nákladních vozidel a dodávek (spotřeba rozpouštědla 15–200 t/rok a > 2 500 natřených kusů za rok) || stávající zařízení: 90 g VOC /m² nová zařízení: 70 g VOC /m² výroba nákladních vozidel a dodávek (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok a > 2 500 natřených kusů za rok) || 50 g VOC /m² výroba autobusů (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok a ≤ 2 000 natřených kusů za rok) || stávající zařízení: 290 g VOC /m² nová zařízení: 210 g VOC /m² výroba autobusů (spotřeba rozpouštědla 15–200 t/rok a > 2 000 natřených kusů za rok) || stávající zařízení: 225 g VOC /m² nová zařízení: 150 g VOC /m² výroba autobusů (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok a > 2 000 natřených kusů za rok) || 150 VOC /m² a Mezní hodnoty celkových emisí jsou
vyjádřeny pomocí hmotnosti emitovaného organického rozpouštědla (g)
ve vztahu k povrchu produktu (m2). Povrch produktu je definován
jako povrch vypočtený z celkové elektroforeticky pokryté oblasti a
povrch jakékoli části, který by mohl být dodán v následných fázích
procesu natírání stejným nátěrem. Plocha povrchu elektroforeticky
pokrývané oblasti je vypočítávána ze vzorce: 2 × celková hmotnost
pokrývaného kovového pláště produktu dělená součinem
(průměrná tloušťka kovové vrstvy × měrná hmotnost kovového
pláště). Mezní hodnoty celkových emisí ve výše uvedené tabulce se
vztahují na všechny fáze postupu prováděného ve stejném
zařízení, od elektroforetického nanášení nebo jakéhokoli jiného druhu
nanášení nátěrových hmot až po konečnou konzervaci voskem
a leštění vrchního nátěru, stejně jako na rozpouštědla
použitá k čištění vybavení včetně stříkacích
kabin a jiného pevně instalovaného vybavení, a to
v době výroby i mimo tuto dobu. b U stávajících zařízení může dosažení
těchto úrovní znamenat mezisložkové vlivy, vysoké kapitálové náklady
a dlouhá období návratnosti. Významná kroková snížení emisí těkavých
organických sloučenin vyžadují změnu typu systému nátěrových
hmot a/nebo systému aplikace nátěrových hmot a/nebo systému sušení,
k čemuž je obvykle nutné postavit nové zařízení nebo zcela
modernizovat lakovnu, a jsou vyžadovány značné kapitálové investice. 12. Natírání
(natírání povrchu kovů, textilu, tkanin, fólií, plastů, papíru a
dřeva): Tabulka 6 Mezní hodnoty emisí
při natírání v různých průmyslových odvětvích Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí těkavých (MHE) organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || natírání dřeva (spotřeba rozpouštědla 15–25 t/rok) || MHEo = 100a mg C/m3 MHEf = 25 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1,6 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání dřeva (spotřeba rozpouštědla 25-200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natírání MHEf = 20 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání dřeva (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natírání MHEf = 15 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,75 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání kovu a plastů (spotřeba rozpouštědla 5–15 t/rok) || MHEo = 100a,b mg C/m3 MHEf = 25b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,6 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu jiné procesy natírání, včetně natírání textilu, tkanin, fólií a papíru (s výjimkou sítotiskového potiskování textilu, viz tiskařské procesy) (spotřeba rozpouštědla 5–15 t/rok) || MHEo = 100a,b mg C/m3 MHEf = 25b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1,6 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání textilu, tkanin, fólií a papíru (s výjimkou sítotiskového potiskování textilu, viz tiskařské procesy) (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natíráníb,c MHEf = 20b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání plastových obrobků (spotřeba rozpouštědla 15-200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natíráníb MHEf = 20b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,375 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání plastových obrobků (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natíráníb MHEf = 20b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,35 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání kovových povrchů (spotřeba rozpouštědla 15–200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natíráníb MHEf = 20b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,375 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu S výjimkou nátěrů, které jsou ve styku s potravinami: celková MHE je 0,5825 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu natírání kovových povrchů (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 při sušení a 75 mg C/m3 při natíráníb MHEf = 20b % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,33 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu Celková MHE je 0,5825 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu. a Uvedená mezní hodnota emisí se vztahuje na
aplikace nátěrů a procesy sušení provozované v uzavřených
podmínkách. b Pokud nelze pro natírání zajistit izolované
prostory (u nátěrů lodí či letadel atd.), mohou být těmto
zařízením uděleny výjimky z povinnosti dodržovat tyto mezní
hodnoty. Plán snížení emisí je v těchto případech použit, pokud
tato možnost není technicky a ekonomicky proveditelná. V tomto
případě se použije nejlepší dostupná technologie. c Pokud se při nátěrech textilu
využívají technologie opětovně používající regenerovaná
rozpouštědla, rovná se hodnota této mezní hodnoty 150 mg C/m3 společně pro
sušení i pro natírání. 13. Natírání
(natírání kůže a navalování drátů pro vinutí): Tabulka 7 Mezní hodnoty pro
natírání kůže a drátů pro vinutí Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (ročně pro celkovou mezní hodnotu emisí) || natírání kůže u bytového vybavení a určitého malého koženého spotřebního zboží, jako jsou tašky, pásky, peněženky atd. (spotřeba rozpouštědla > 10 t/rok) || celková MHE ve výši 150 g/m² natírání jiné kůže (spotřeba rozpouštědla 10–25 t/rok) || celková MHE ve výši 85 g/m² natírání jiné kůže (spotřeba rozpouštědla > 25 t/rok) || celková MHE ve výši 75 g/m² navalování drátů pro vinutí (spotřeba rozpouštědla > 5 t/rok) || Celková MHE ve výši 10 g/kg se vztahuje na zařízení, v nichž je průměrný průměr drátu ≤ 0,1 mm. Na všechna ostatní zařízení se vztahuje celková MHE ve výši 5 g/kg. 14. Natírání
(navalování cívek či svitků): Tabulka 8 Mezní hodnoty pro
navalování cívek či svitků Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || stávající zařízení (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) || MHEo = 50 mga C/m3 MHEf = 10 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,45 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu stávající zařízení (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mga C/m3 MHEf = 10 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,45 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu nová zařízení (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) || MHEo = 50 mg C/m3 a MHEf = 5 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,3 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu nová zařízení (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 50 mga C/m3 MHEf = 5 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,3 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu a Pokud je použita technologie, která
umožňuje využívat recyklovaná či regenerovaná rozpouštědla, bude
zde použita mezní hodnota 150 mg C/m3. 15. Chemické
čištění: Tabulka 9 Mezní hodnoty pro
chemické čištění Činnost || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenina,b (ročně pro celkovou mezní hodnotu emisí) || nová a stávající zařízení || celková MHE 20 kg VOC/kg a Mezní hodnota emisí těkavých organických
sloučenin je vypočtena jako hmotnost emitovaných těkavých
organických sloučenin na jednotku hmotnosti vyčištěného a
vysušeného produktu. b Této úrovně emisí lze dosáhnout využitím
alespoň strojů typu IV nebo strojů účinnějších. 16. Výroba
nátěrových hmot, laků, tiskařských barev a adhesiv: Tabulka 10 Mezní hodnoty pro
výrobu nátěrových hmot, laků, tiskařských barev a adhesiv Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || || || nová a stávající zařízení se spotřebou rozpouštědla v rozmezí od 100 do 1 000 t/rok || MHEo = 150 mg C/m3 MHEfa = 5 % hmotnostních nebo méně použitých rozpouštědel nebo celková MHE 5 % hmotnostních nebo méně použitých rozpouštědel nová a stávající zařízení se spotřebou rozpouštědla > 1 000 t/rok || MHEo = 150 mg C/m3 MHEfa = 3 % hmotnostní nebo méně použitých rozpouštědel nebo celková MHE 3 % hmotnostní nebo méně použitých rozpouštědel a Mezní hodnota fugitivních
emisí nezahrnuje množství rozpouštědla prodaného jako součást
přípravků nátěrových hmot vyexpedovaných
v zapečetěných obalech. 17. Polygrafické
procesy (gumotisk, tepelný ofsetový sítotisk, hlubotisk atd.): Tabulka 11 Mezní hodnoty pro
polygrafické procesy Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || tepelný ofsetový sítotisk (spotřeba rozpouštědla 15–25 t/rok) || MHEo = 100 mg C/m3 MHEf = 30 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědela tepelný ofsetový sítotisk (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) || nová a stávající zařízení MHEo = 20 mg C/m3 MHEf = 30 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědela tepelný ofsetový sítotisk (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || nová a stávající zařízení celková MHE = 10 % hmotnostních nebo méně ze spotřeby tiskařské barvy stávající lisy celková MHE = 15 % hmotnostních nebo méně ze spotřeby tiskařské barvya publikační hlubotisk (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) || nová zařízení MHEo = 75 mg C/m3 MHEf = 10 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,6 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu stávající zařízení MHEo = 75 mg C/m3 MHEf = 15 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 0,8 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu publikační hlubotisk (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || nová zařízení Celková MHE = 5 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel stávající zařízení Celková MHE = 7 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel obalový hlubotisk a gumotisk (spotřeba rozpouštědla 15–25 t/rok) || MHEo = 100 mg C/m3 MHEf = 25 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1,2 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu obalový hlubotisk a gumotisk (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) a rotační válcový sítotisk (spotřeba rozpouštědla > 30 t/rok) || MHEo = 100 mg C/m3 MHEf = 25 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo celková MHE 1,0 kg nebo méně těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu obalový hlubotisk a gumotisk (spotřeba rozpouštědla > 25 t/rok) || zařízení, v nichž jsou všechny stroje připojeny k oxidaci: celková MHE = 0,5 kg těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu zařízení, v nichž jsou všechny stroje připojeny k adsorpci uhlíku: celková MHE = 0,6 kg těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu stávající kombinovaná zařízení, v nichž některé stávající stroje nemusí být připojeny ke spalovně nebo regeneraci rozpouštědel: emise ze strojů připojených k okysličovadlům jsou pod mezní hodnotou emisí 0,5 kg těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu a emise ze strojů připojených k adsorpci uhlíku jsou pod mezní hodnotou emisí 0,6 kg těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu stroje, které nejsou připojeny ke zpracování plynů: využití produktů s nízkým obsahem rozpouštědel nebo bez rozpouštědel, připojení ke zpracování odpadních plynů v případě, že je volná kapacita, a pokud možno provádění prací, při nichž je spotřebován vysoký obsah rozpouštědel, na strojích připojených ke zpracování odpadních plynů. celkové emise pod úrovní 1,0 kg těkavých organických sloučenin/kg tuhého vstupu a
Zbytky rozpouštědel v konečných výrobcích zde se nepovažují za
součást fugitivních emisí. 18. Výroba
farmaceutických produktů: Tabulka 12 Mezní hodnoty pro
výrobu farmaceutických produktů Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || nová zařízení (spotřeba rozpouštědla > 50 t/rok) || MHEo = 20 mg C/m3 a,b MHEf = 5 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědelb stávající zařízení (spotřeba rozpouštědla > 50 t/rok) || MHEo = 20 mg C/m3 a,c MHEf = 15 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědelc a Pokud je použita technologie, která
umožňuje využívat recyklovaná či regenerovaná rozpouštědla,
použije se zde mezní hodnota 150 mg C/Nm3. b Lze použít mezní hodnotu celkových emisí: 5 %
z použitých rozpouštědel namísto mezní koncentrace v odpadních
plynech (MHEo) a mezní hodnoty fugitivních emisí (MHEf). c Lze použít mezní hodnotu celkových emisí: 15 %
z použitých rozpouštědel namísto mezní koncentrace v odpadních
plynech (MHEo) a mezní hodnoty fugitivních emisí (MHEf). 19. Zpracování
přírodní nebo syntetické pryže: Tabulka 13 Mezní hodnoty pro
zpracování přírodní nebo syntetické pryže Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || nová a stávající zařízení: zpracování přírodní nebo syntetické pryže (spotřeba rozpouštědla > 15 t/rok) || MHEo = 20 mg C/m3 a MHEf = 25 % hmotnostních z použitých rozpouštědelb nebo celková MHE = 25 % hmotnostních z použitých rozpouštědel a Pokud je použita technologie, která
umožňuje využívat regenerovaná rozpouštědla, použije se mezní hodnota
150 mg C/m3. b Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje
množství rozpouštědla prodaného jako součást přípravků
vyexpedovaných v zapečetěných obalech. 20. Čištění
povrchů: Tabulka 14 Mezní hodnoty pro
čištění povrchů Činnost a prahová hodnota || Prahová hodnota spotřeby rozpouštědla (t/rok) || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || || pro čištění povrchů při použití látek podle odst. 3 písm. z) bodu i) této přílohy || 1–5 || MHEo = 20 mg vyjádřená jako hmotnostní součet jednotlivých sloučenin/m3 || MHEf = 15 % hmotnostních z použitých rozpouštědel > 5 || MHEo = 20 mg vyjádřená jako hmotnostní součet jednotlivých sloučenin/m3 || MHEf = 10 % hmotnostních z použitých rozpouštědel jiné čištění povrchů || 2–10 || MHEo = 75 mg C/m3 a || MHEf = 20 % hmotnostních z použitých rozpouštědel > 10 || MHEo = 75 mg C/m3 a || MHEf = 15 % hmotnostních z použitých rozpouštědel a Zařízení, u nichž průměrný
obsah organických rozpouštědel ve všech čisticích materiálech
nepřesahuje 30 % hmotnostních, jsou vyňata z povinnosti používat
tyto hodnoty. 21. Extrakce
rostlinných olejů a procesy rafinace tuků a rostlinných olejů: Tabulka 15 Mezní hodnoty pro
extrakci rostlinných olejů a procesy rafinace tuků a rostlinných
olejů Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (ročně pro celkovou mezní hodnotu emisí) || nová a stávající zařízení (spotřeba rozpouštědla > 10 t/rok) || celková MHE (kg těkavých organických sloučenin / t produktu) živočišný tuk: 1,5 ricin: 3,0 řepková semena: 1,0 slunečnicová semena: 1,0 sójové boby (normální drť): 0,8 sójové boby (bílé vločky): 1,2 ostatní semena a jiný rostlinný materiál: 3,0a všechny frakční postupy vyjma odstraňování klovatiny:b 1,5 odstraňování klovatiny: 4,0 a Mezní hodnoty celkových emisí těkavých
organických sloučenin ze zařízení zpracovávající jednotlivé vsádky
semen nebo jiného rostlinného materiálu stanoví případ od případu
příslušný orgán v souladu s nejlepšími dostupnými technologiemi.
b Odstraňování klovatiny z olejů. 22. Impregnace
dřeva: Tabulka 16 Mezní hodnoty pro
impregnaci dřeva Činnost a prahová hodnota || Mezní hodnota emisí (MHE) těkavých organických sloučenin (denní pro MHEo a roční pro MHEf a celkové MHE) || impregnace dřeva (spotřeba rozpouštědla 25–200 t/rok) || MHEo = 100a mg C/m3 MHEf = 45 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo 11 kg nebo méně VOC/m3 impregnace dřeva (spotřeba rozpouštědla > 200 t/rok) || MHEo = 100a mg C/m3 MHEf = 35 % hmotnostních nebo méně z použitých rozpouštědel nebo 9 kg nebo méně VOC /m3 a Neplatí pro impregnaci dřeva kreosotem. B. Kanada 23. Mezní
hodnoty pro omezování emisí těkavých organických sloučenin se stanoví
pro stacionární zdroje podle potřeby na základě informací o
dostupných technologiích omezování emisí, mezních hodnotách používaných
v jiných jurisdikcích a na základě níže uvedených dokumentů: a) mezní
hodnoty koncentrací těkavých organických sloučenin pro předpisy
o architektonických nátěrových hmotách (VOC Concentration Limits for
Architectural Coatings Regulations), SOR/2009-264; b) mezní
hodnoty koncentrací těkavých organických sloučenin pro výrobky pro
opravy nátěrů vozidel (VOC Concentration Limits for Automotive
Refinishing Products), SOR/2009-197; c) návrhy
předpisů pro mezní hodnoty koncentrací těkavých organických
sloučenin pro určité výrobky; d) pokyny
ke snižování emisí ethylenoxidu ze sterilizačních aplikací (Guidelines for
the Reduction of Ethylene Oxide Releases from Sterilization Applications); e) environmentální
instrukce pro omezování emisí těkavých organických sloučenin
z nových provozů organické chemie (Environmental Guideline for the
Control of Volatile Organic Compounds Process Emissions from New Organic
Chemical Operations), PN1108; f) environmentální
kodex praxe pro měření a omezování fugitivních emisí těkavých
organických sloučenin z netěsností v zařízení
(Environmental Code of Practice for the Measurement and Control of Fugitive VOC
Emissions from Equipment Leaks), PN1106; g) program
pro snížení emisí těkavých organických sloučenin o 40 %
z lepidel a tmelů (A Program to Reduce Volatile Organic Compound
Emissions by 40 Percent from Adhesives and Sealants), PN1116; h) plán
na snížení emisí těkavých organických sloučenin o 20 % ze
spotřebitelských nátěrových hmot (A Plan to Reduce VOC Emissions by
20 Percent from Consumer Surface Coatings), PN1114; i) environmentální
instrukce pro omezování emisí těkavých organických sloučenin
z nadzemních skladovacích zásobníků (Environmental Guidelines for
Controlling Emissions of Volatile Organic Compounds from Aboveground Storage
Tanks), PN1180; j) environmentální
kodex praxe pro regeneraci par při čerpání benzinu do vozidel
v čerpacích stanicích a v dalších zařízeních distribuce benzínu
(Environmental Code of Practice for Vapour Recovery during Vehicle Refueling at
Service Stations and Other Gasoline Dispersing Facilities), PN1184; k) environmentální
kodex praxe pro snižování emisí rozpouštědel z komerčních a
průmyslových zařízení na odmašťování (Environmental Code of
Practice for the Reduction of Solvent Emissions from Commercial and Industrial
Degreasing Facilities), PN1182; l) normy
účinnosti pro nové zdroje a směrnice pro snižování emisí
těkavých organických látek z lakoven kanadského výrobce originálních
zařízení (New Source Performance Standards and Guidelines for the
Reduction of Volatile Organic Compound Emissions from Canadian Automotive
Original Equipment Manufacturer (OEM) Coating Facilities), PN1234; m) environmentální
instrukce pro snižování emisí těkavých organických sloučenin
v průmyslu zpracování plastů (Environmental Guideline for the
Reduction of Volatile Organic Compound Emissions from the Plastics Processing
Industry), PN1276; n) národní
akční plán pro environmentální kontrolu látek poškozujících ozonovou
vrstvu a jejich alternativ ve formě halogenových uhlovodíků (National
Action Plan for the Environmental Control of Ozone-Depleting Substances (ODS)
and Their Halocarbon Alternatives), PN1291; o) řídicí
plán pro oxidy dusíku (NOx) a těkavé organické sloučeniny
– fáze I (Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile
Organic Compounds (VOCs) – Phase I), PN1066; p) environmentální
kodex praxe pro snižování emisí těkavých organických sloučenin
z komerčního/průmyslového tiskařského odvětví (Environmental Code of Practice for the Reduction of
Volatile Organic Compound Emissions from the Commercial/Industrial Printing
Industry), PN1301; q) doporučené normy a pokyny CCME[5] ke snižování emisí těkavých organických
sloučenin kanadských průmyslových údržbářských nátěrových
hmot (Reduction of VOC Emissions from Canadian Industrial Maintenance
Coatings), PN1320; a r) pokyny
ke snižování emisí těkavých organických sloučenin z odvětví
výroby dřevěného nábytku (Guidelines for the Reduction of VOC
Emissions in the Wood Furniture Manufacturing Sector), PN1338. C. Spojené státy americké 24. Mezní
hodnoty pro omezování emisí těkavých organických sloučenin ze
stacionárních zdrojů v následujících kategoriích zdrojů a
zdroje, na které se vztahují, jsou specifikovány v následujících
dokumentech: a) skladovací nádrže na ropné
kapaliny – Sbírka federálních nařízení (C. F. R.) 40, oddíl 60, pododdíly
K a Ka; b) skladovací
nádrže pro těkavé organické kapaliny – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl Kb; c) ropné
rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl J; d) povrchové
nátěry kovového nábytku – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl EE; e) povrchové
nátěry automobilů a lehkých nákladních automobilů – C. F. R. 40,
oddíl 60, pododdíl MM; f) procesy
publikačního hlubotisku – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl QQ; g) pásky
citlivé na tlak a operace povrchových nátěrů štítků – C. F. R.
40, oddíl 60, pododdíl RR; h) velká
zařízení: povrchové nátěry kovových cívek a nápojových plechovek – C.
F. R. 40, oddíl 60, pododdíly SS, TT, WW; i) velkoobjemové
terminály benzinu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl XX; j) výroba
pryžových pneumatik – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl BBB; k) výroba
polymerů – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl DDD; l) potahování
a potiskování pružným vinylem a uretanem – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl FFF; m) netěsnosti
zařízení ropných rafinérií a systém odpadních vod – C. F. R. 40, oddíl 60,
pododdíly GGG a QQQ; n) výroba
syntetických vláken – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl HHH; o) ropná
činidla chemických čistíren – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl JJJ; p) závody
na zpracování zemního plynu na pevnině – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl
KKK; q) netěsnosti
zařízení SOCMI, jednotka oxidace vzduchem, destilační a reaktorové
procesy – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly VV, III, NNN, RRR; r) potahování
magnetických pásek – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl SSS; s) průmyslové
povrchové nátěry – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl TTT; t) zařízení
na potahování povrchů substrátů polymerními nátěry – C. F. R.
40, oddíl 60, pododdíl VVV; u) stacionární motory
s vnitřním spalováním – zážehové, C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl
JJJJ; v) stacionární
motory s vnitřním spalováním – vznětové, C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl IIII; w) nové
a používané přenosné nádrže na palivo – C. F. R.40, oddíl 59, pododdíl F; 25. Mezní
hodnoty pro kontrolu emisí těkavých organických sloučenin ze
zdrojů, na které se vztahují vnitrostátní emisní normy pro nebezpečné
látky znečišťující ovzduší (NLZO) jsou specifikovány
v následujících dokumentech: a) organické
NLZO z odvětví výroby syntetických organický chemických látek – C. F.
R.40, oddíl 63, pododdíl F; b) organické
NLZO z odvětví výroby syntetických organických chemických látek:
procesní ventilace, skladovací plavidla, transfery a odpadní voda – C. F. R.40,
oddíl 63, pododdíl G; c) organické
NLZO: Netěsnosti zařízení – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl H; d) komerční
ethylenoxidové sterilizátory – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl O; e) velkoobjemové
terminály benzinu a potrubní stanice – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl R; f) odmašťovadla
z halogenovaných rozpouštědel – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl T; g) polymery
a pryskyřice (skupina I) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl U; h) polymery
a pryskyřice (skupina II) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl W; i) závod
sekundární tavby olova – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl X; j) plnění
námořních tankerů – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl Y; k) ropné
rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl CC; l) odpadní
a regenerační operace mimo místo vzniku odpadu – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl DD; m) výroba
magnetických pásek – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl EE; n) letecká
a kosmická výroba – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl GG; o) těžba
ropy a zemního plynu – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl HH; p) stavby
a opravy lodí – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl II; q) dřevěný
nábytek – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl JJ; r) tisk
a publikační činnost – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl KK; s) buničina
a papír II (spalování) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl MM; t) skladovací
nádrže – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl OO; u) kontejnery
– C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl PP; v) vzdouvání
povrchu – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl QQ; w) individuální
drenážní systémy – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl RR; x) uzavřené
ventilační systémy – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl SS; y) netěsnosti
zařízení: úroveň kontroly 1 – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl TT; z) netěsnosti
zařízení: úroveň kontroly 2 – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl UU; aa) oddělovače
oleje a vody a oddělovače organických látek a vody – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl VV; bb) skladovací
nádrže: úroveň kontroly 2 – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl WW; cc) jednotky
pro výrobu ethylenu – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl XX; dd) obecné
maximální dosažitelné kontrolní technologické normy pro několik kategorií
– C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl YY; ee) spalovny
nebezpečného odpadu – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl EEE; ff) výroba
farmaceutických produktů – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl GGG; gg) přenos
a skladování zemního plynu – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl HHH; hh) výroba
pružné polyuretanové pěny – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl III; ii) polymery
a pryskyřice: skupina IV – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl JJJ; jj) výroba
portlandského cementu – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl LLL; kk) výroba
účinných složek pesticidů – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl MMM; ll) polymery
a pryskyřice: skupina III – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl OOO; mm) polyetherové
polyoly – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl PPP; nn) sekundární
výroba hliníku – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl RRR; oo) ropné
rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl UUU; pp) veřejné
úpravny vody – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl VVV; qq) výroba
droždí – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl CCCC; rr) distribuce
organických kapalin (kromě benzinu) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
EEEE; ss) výroba
různých organických chemických látek – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
FFFF; tt) extrakce
rozpouštědlem pro výrobu rostlinného oleje – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl GGGG; uu) nátěry
automobilů a lehkých nákladních vozidel – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
IIII; vv) nátěry
papíru a jiných pásů – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl JJJJ; ww) povrchové
nátěry plechovek – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl KKKK; xx) nátěry
různých kovových částí a výrobků – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl MMMM; yy) povrchové
nátěry velkých zařízení – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl NNNN; zz) potisk,
nátěry a barvení tkanin – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl OOOO; aaa) povrchové
nátěry platových částí a výrobků – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl PPPP; bbb) povrchové
nátěry dřevěných stavebních výrobků – C. F. R. 40, oddíl
63, pododdíl QQQQ; ccc) povrchové
nátěry kovového nábytku – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl RRRR; ddd) povrchové
nátěry kovových cívek – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl SSSS; eee) konečná
úprava kůže – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl TTTT; fff) výroba
produktů z celulózy – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl UUUU; ggg) výroba
lodí – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl VVVV; hhh) výroba
tvrzených plastů a složených produktů – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl WWWW; iii) výroba
pryžových pneumatik – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl XXXX; jjj) stacionární
spalovací motory – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl YYYY; kkk) stacionární
vratné motory s vnitřním spalováním: vznětové – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl ZZZZ; lll) výroba
polovodičů – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl BBBBB; mmm) slévárny
železa a oceli – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl EEEEE; nnn) integrovaná
výroba železa a oceli – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl FFFFF; ooo) zpracování
asfaltu a výroba střešních krytin – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl LLLLL; ppp) výroba
pružné polyuretanové pěny – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl MMMMM; qqq) buňky/stojany
pro zkoušky motorů – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl PPPPP; rrr) výroba
třecích výrobků – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl QQQQQ; sss) výroba
žáruvzdorných výrobků – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl SSSSS; ttt) nemocniční
ethylenoxidové sterilizátory – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl WWWWW; uuu) velkoobjemové
distribuční terminály benzinu, velkoobjemová zařízení a potrubní
zařízení – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl BBBBBB; vvv) zařízení
pro výdej benzinu – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl CCCCCC; www) odstraňování
nátěrů a různé operace týkající se povrchových nátěrů
– oblastní zdroje – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl HHHHHH; xxx) výroba
akrylových / modakrylových vláken (oblastní zdroje) – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl LLLLLL; yyy) produkce
uhlíkových sazí (oblastní zdroje) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl MMMMMM; zzz) oblastní
zdroje pro výrobu chemických látek: sloučeniny chromu – C. F. R. 40, oddíl
63, pododdíl NNNNNN; aaaa) výroba
chemických látek pro oblastní zdroje – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl VVVVVV; bbbb) zpracování
asfaltu a výroba střešních krytin (oblastní zdroje) – C. F. R. 40, oddíl
63, pododdíl AAAAAA; a cccc) výroba
nátěrových hmot a příbuzných výrobků (oblastní zdroje) – C. F.
R. 40, oddíl 63, pododdíl CCCCCCC. Dodatek
Plán hospodaření s rozpouštědly Úvod 1. Tento dodatek
přílohy o mezních hodnotách emisí těkavých organických sloučenin
ze stacionárních zdrojů uvádí pokyny ke zpracování plánu hospodaření
s rozpouštědly. Tyto pokyny zahrnují používané zásady (odstavec 2),
rámec hmotnostní bilance (odstavec 3) a požadavky týkající se ověřování
plnění či dodržování (odstavec 4). Zásady 2. Plán hospodaření
s rozpouštědly slouží k těmto účelům: a) ověřování
plnění požadavků specifikovaných v příloze; a b) zjištění
budoucích možností snižování emisí. Definice 3. Následující definice
vymezují rámec pro zpracování hmotnostní bilance: a) Vstupy
organických rozpouštědel: ·
I1 – množství organických
rozpouštědel nebo jejich množství v přípravcích, které jsou
zakoupeny a použity jako vstupy do procesů v časovém rámci, ve
kterém je vypočítávána tato hmotnostní bilance ·
I2 – množství organických
rozpouštědel nebo jejich množství v přípravcích, které jsou
regenerovány a znovu používány jako vstupní rozpouštědla
v bilancovaném procesu. (Recyklované rozpouštědlo se započítává
pokaždé, kdy je využíváno pro danou činnost.) b) Výstupy
organických rozpouštědel: ·
O1 – emise těkavých
organických sloučenin v odpadních plynech ·
O2 – organická
rozpouštědla ztracená ve vodě; je-li to vhodné, je při
výpočtu položky O5 brán v úvahu i způsob zpracování
odpadních vod ·
O3 – množství organických
rozpouštědel, které zůstávají ve výstupních produktech jako
rezidua nebo znečištění ·
O4 – nezachycené emise
organických rozpouštědel do ovzduší. Zahrnut je vliv větrání
místností, kdy je vnitřní ovzduší vypouštěno do vnějšího
prostředí skrz okna, dveře, ventilační otvory a jiné podobné
otvory ·
O5 – organická
rozpouštědla a/nebo organické sloučeniny ztracené
v důsledku chemických nebo fyzikálních reakcí (včetně
těch, které jsou zničeny například spalováním nebo jiným
zpracováním odpadních plynů nebo vody, nebo které jsou zachyceny,
např. adsorpcí, pokud tato množství nebyla započtena do položek O6,
O7 nebo O8) ·
O6 – organická
rozpouštědla obsažená ve shromážděných odpadech ·
O7 – organická
rozpouštědla samotná nebo organická rozpouštědla obsažená
v přípravcích, prodaná jako komerčně hodnotný produkt ·
O8 – organická
rozpouštědla obsažená v přípravcích, která jsou regenerována
k opětovnému použití, pokud již nebyla započtena do položky O7
·
O9 – organická
rozpouštědla uvolněná jiným způsobem Pokyny k využití plánu hospodaření
s rozpouštědly k ověření plnění požadavků 4. Využití plánu
hospodaření s rozpouštědly je určeno specifickými
požadavky, které mají být ověřeny následovně: a) Ověření
plnění požadavků omezování emisí dle volitelných možností uvedených
v odst. 6 písm. a) přílohy, kdy jsou mezní hodnoty celkových emisí
vyjádřeny pomocí měrných emisí rozpouštědel vztažených na
jednotku produkce nebo jinak uvedených v této příloze: i) pro
všechny činnosti využívající volitelné možností snížení uvedené
v odst. 6 písm. a) přílohy by plán hospodaření
s rozpouštědly měl být vypracován každoročně
k určení spotřeby rozpouštědel. Tato spotřeba
může být vypočtena z rovnice: C
= I1 – O8 Paralelně by
mělo být stanoveno množství tuhých látek obsažených v nátěrech
tak, aby mohla být každoročně stanovena referenční hodnota
ročních emisí a cílová hodnota emisí; ii) pro
posouzení plnění mezních hodnot celkových emisí vyjádřených pomocí
emisí rozpouštědel na jednotku produkce nebo jinak uvedených
v příloze by měl být plán hospodaření
s rozpouštědly zpracován každoročně ke stanovení emisí
těkavých organických sloučenin. Emise těkavých organických
sloučenin mohou být počítány z rovnice: E
= F + O1 kde F jsou fugitivní
emise VOC definované v písm. b) bodu i) níže. Tento emisní údaj by pak
měl být dělen příslušným parametrem vyjadřujícím
odpovídající celkovou produkci; b) Určení
fugitivních emisí těkavých organických sloučenin pro srovnání
s hodnotami fugitivních emisí uvedenými v příloze: i) metodika:
fugitivní emise těkavých organických sloučenin lze vypočítat
z této rovnice: F
= I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8 nebo z rovnice F
= O2 + O3 + O4 + O9 Toto množství může
být stanoveno přímým měřením jednotlivých veličin.
Alternativně může být ekvivalentní výpočet založen na jiných prostředcích,
například na využití známé účinnosti záchytu emisí v daném
procesu. Hodnota fugitivních emisí je vyjádřena jako podíl fugitivních
emisí z celkem vstupujících rozpouštědel, které lze vyjádřit
rovnicí: I =
I1 + I2; ii) frekvence:
fugitivní emise VOC lze stanovit krátkým, ale komplexním souborem
měření. Poté nemusí být toto měření opakováno do doby, než
je proměřované zařízení modifikováno. T. Příloha VII Příloha VII se
nahrazuje textem, který zní: Lhůty podle článku 3 1. Lhůty pro
použití mezních hodnot emisí uvedených v čl. 3 odst. 2 a 3
jsou: a) pro
nové stacionární zdroje: jeden rok po dni vstupu tohoto protokolu
v platnost pro dotčenou stranu; a b) pro
stávající stacionární zdroje: jeden rok po dni vstupu tohoto protokolu
v platnost pro dotčenou stranu nebo 31. prosince 2020, podle
toho, co nastane později. 2. Lhůty pro
použití mezních hodnot pro paliva a pro nové mobilní zdroje podle
čl. 3 odst. 5 odpovídají datu, kdy tento protokol vstoupí pro
dotčenou stranu v platnost, nebo datům spojeným
s opatřeními specifikovanými v příloze VIII, podle toho, co
nastane později. 3. Lhůty pro
použití mezních hodnot pro těkavé organické sloučeniny ve výrobcích
uvedených v čl. 3 odst. 7 jsou jeden rok po datu, kdy stávající
protokol vstoupil pro danou stranu v platnost. 4. Bez ohledu na
odstavce 1, 2 a 3, avšak s výhradou odstavce 5, může smluvní strana
úmluvy, která se v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019
stane smluvní stranou tohoto protokolu, při ratifikaci, přijetí nebo
schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu prohlásit, že
prodlouží některou nebo všechny lhůty pro použití mezních hodnot
uvedených v čl. 3 odst. 2, 3, 5 a 7, a to tímto způsobem: a) pro
nové stacionární zdroje až o patnáct let po dni vstupu tohoto protokolu
v platnost pro dotčenou stranu; b) pro
paliva a nové mobilní zdroje až o pět let po dni vstupu tohoto protokolu
v platnost pro dotčenou stranu; c) pro
těkavé organické sloučeniny v produktech až o pět let po
dni vstupu tohoto protokolu v platnost pro dotčenou stranu. 5. Smluvní strana,
které učinila volbu podle článku 3a tohoto protokolu, pokud jde o
přílohu IV a/nebo VIII, nesmí rovněž učinit prohlášení podle
odstavce 4 vztahující se ke stejné příloze. U. Příloha VIII Příloha VIII se
nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty
pro paliva a nové mobilní zdroje Úvod 1. Oddíl A se vztahuje
na smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl
C se vztahuje na USA. 2. Tato příloha
specifikuje mezní hodnoty emisí NOx, vyjádřené jako oxid dusičitý
(NO2), a pro uhlovodíky, z nichž většina jsou těkavé
organické sloučeniny, pro oxid uhelnatý (CO) a částice, jakož i
environmentální specifikace pro paliva pro vozidla prodávaná na trhu. 3. Termíny pro
používání mezních hodnot uvedených v této příloze jsou stanoveny
v příloze VII. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké Osobní automobily a
lehká nákladní vozidla 4. Mezní hodnoty pro
motorová vozidla s nejméně čtyřmi koly používaná
k dopravě osob (kategorie M) a zboží (kategorie N) jsou uvedeny
v tabulce 1. Těžká nákladní
vozidla 5. Mezní hodnoty pro
motory pro těžká nákladní vozidla jsou uvedeny v tabulkách 2 a 3 o
použitelných postupech testování. Mimosilniční
vozidla a stroje se vznětovými a zážehovými motory 6. Mezní hodnoty pro
zemědělské a lesnické traktory a jiná mimosilniční vozidla
či stroje jsou uvedeny v tabulkách 4 až 6. 7. Mezní hodnoty pro
lokomotivy a železniční motorové vozy jsou uvedeny v tabulkách 7 a 8. 8. Mezní hodnoty pro
plavidla vnitrozemské plavby jsou uvedeny v tabulce 9. 9. Mezní hodnoty pro
rekreační plavidla jsou uvedeny v tabulce 10. Motocykly a mopedy 10. Mezní hodnoty pro
motocykly a mopedy jsou uvedeny v tabulkách 11 a 12. Kvalita paliv 11. Environmentální
specifikace kvality benzinu a motorové nafty jsou uvedeny v tabulkách 13 a
14. Tabulka 1 Mezní hodnoty pro
osobní automobily, dodávky a lehká nákladní vozidla || Referenční hmotnost vozidel (RW) (v kg) || Mezní hodnotya || Oxid uhelnatý || Uhlovodíky celkem || Nemethanické těkavé organické sloučeniny (NMVOC) || Oxidy dusíku || Uhlovodíky a oxidy dusíku || Částice || Počet částic (P) L1 (g/km) || L2 (g/km) || L3 (g/km) || L4 (g/km) || L2 + L4 (g/km) || L5 (g/km) || L6(#/km) Kategorie || Třída, datum účinku* || || benzin || nafta || benzin || nafta || benzin || nafta || benzin || nafta || benzin || nafta || benzin || nafta || benzin || nafta || || || || || || || || || || || || || || || || Euro 5 || Mb || 1.1. 2014 || všechny || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,18 || – || 0,23 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011 N1c || I, 1.1.2014 || RW 1 305 || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,18 || – || 0,23 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011 II, 1.1.2014 || 1 305 < RW≤ 1 760 || 1,81 || 0,63 || 0,13 || – || 0,090 || – || 0,075 || 0,235 || – || 0,295 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011 III, 1.1.2014 || 1 760 < RW || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,28 || – || 0,35 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011 N2 || 1.1.2014 || || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,28 || – || 0,35 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011 Euro 6 || Mb || 1.9.2015 || všechny || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,08 || – || 0,17 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011 N1c || I, 1.9.2015 || RW ≤1 305 || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,08 || – || 0,17 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011 II, 1.9.2016 || 1 305 < RW≤ 1 760 || 1,81 || 0,63 || 0,13 || – || 0,090 || – || 0,075 || 0,105 || – || 0,195 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011 III, 1.9.2016 || 1 760 < RW || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,125 || – || 0,215 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011 N2 || 1.9.2016 || || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,125 || – || 0,215 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011 * Registrace, prodej nebo
uvedení do provozu nových vozidel, která nesplní příslušné mezní hodnoty,
bude po datu uvedeném v tomto sloupci zamítnut. a
Testovací cyklus upřesněn NEDC. b
S výjimkou vozidel, jejichž maximální hmotnost přesahuje 2 500 kg. c
A kategorie vozidel M specifikovaná v poznámce b. Tabulka 2 Mezní hodnoty pro
testy ve stacionárním cyklu (steady-state cycle) a zátěžové testy
(load-response tests) těžkých nákladních vozidel || Datum předložení žádosti || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Uhlovodíky (g/kWh) || Uhlovodíky celkem (g/kWh) || Oxidy dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || Kouř (m-1) || || || || || || || B2 („EURO V“)a || 1.10.2009 || 1,5 || 0,46 || – || 2,0 || 0,02 || 0,5 „EURO VI“b || 31.12.2013 || 1,5 || – || 0,13 || 0,40 || 0,010 || – a Testovací cyklus specifikovaný evropským testem
ve stacionárním cyklu (ESC) a evropským zátěžovým testem (ELR). b Testovací cyklus specifikovaný světovým
stacionárním cyklem pro těžká nákladní vozidla (world heavy duty steady
state cycle, WHSC). Tabulka 3 Mezní hodnoty pro
těžká nákladní vozidla – testy v neustáleném cyklu || Datum účinku* || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Uhlovodíky celkem (g/kWh) || Nemethanické uhlovodíky (g/kWh) || Methana (g/kWh) || Oxidy dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh)b || || || || || || || B2 „EURO V“c || 1.10.2009 || 4,0 || – || 0,55 || 1,1 || 2,0 || 0,030 „EURO VI“ (CI)d || 31.12.2013 || 4,0 || 0,160 || – || – || 0,46 || 0,010 „EURO VI“ (PI)d || 31.12.2013 || 4,0 || – || 0,160 || 0,50 || 0,46 || 0,010 Poznámka: PI = zážehový motor. CI = vznětový motor. * Registrace,
prodej nebo uvedení do provozu nových vozidel, která nesplní příslušné
mezní hodnoty, bude po datu uvedeném v tomto sloupci zamítnut. a pouze pro motory na zemní plyn; b nevztahuje se na benzinové motory ve fázi B2; c Testovací cyklus specifikovaný evropským
testem při neustáleném cyklu (European transient cycle test, ETC). d Testovací cyklus specifikovaný světovým
stacionárním cyklem pro těžká nákladní vozidla (world heavy duty steady
state cycle, WHSC). Tabulka 4 Mezní hodnoty pro
mimosilniční mobilní stroje, zemědělské a lesnické traktory se
vznětovými motory (fáze IIIB) Čistý výkon (P) (kW) || Datum účinku* || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Uhlovodíky (g/kWh) || Oxidy dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || || || || || 130 ≤ P ≤ 560 || 31.12.2010 || 3,5 || 0,19 || 2,0 || 0,025 75 ≤ P < 130 || 31.12.2011 || 5,0 || 0,19 || 3,3 || 0,025 56 ≤ P < 75 || 31.12.2011 || 5,0 || 0,19 || 3,3 || 0,025 37 ≤ P < 56 || 31.12.2012 || 5,0 || 4,7a || 4,7a || 0,025 * S účinkem od
uvedených dat a s výjimkou strojů a motorů určených pro
vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu, povolí smluvní
strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových motorů,
instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní mezní hodnoty
uvedené v této tabulce. a Poznámka redaktora: Tento údaje
představuje součet uhlovodíků a oxidů dusíku a byl
zohledněn v konečném schváleném znění jediným údajem ve
sloučené buňce tabulky. Jelikož tento text neobsahuje tabulky
s rozdělenými řádky, údaj se v zájmu jasnosti opakuje
v každém sloupci. Tabulka 5 Mezní hodnoty pro
mimosilniční mobilní stroje, zemědělské a lesnické traktory se
vznětovými motory (fáze IV) Čistý výkon (P) (kW) || Datum účinku* || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Uhlovodíky (g/kWh) || Oxidy dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || || || || || 130 ≤ P ≤ 560 || 31.12.2013 || 3,5 || 0,19 || 0,4 || 0,025 56 ≤ P < 130 || 31.12.2014 || 5,0 || 0,19 || 0,4 || 0,025 * S účinkem od
uvedených dat a s výjimkou strojů a motorů určených pro
vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu, povolí smluvní
strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových motorů,
instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní mezní hodnoty
uvedené v této tabulce. Tabulka 6 Mezní hodnoty pro mimosilniční
mobilní stroje se vznětovými motory Ručně držené motory Objem (cm3) || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Součet uhlovodíků a oxidů dusíku (g/kWh)a || || obj. < 20 || 805 || 50 20 ≤ obj. < 50 || 805 || 50 obj. ≥ 50 || 603 || 72 Motory jiné než ručně držené Objem (cm3) || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Součet emisí uhlovodíků a oxidů dusíku (g/kWh) obj. < 66 || 610 || 50 66 ≤ obj. < 100 || 610 || 40 100 ≤ obj. < 225 || 610 || 16.1 obj. ≥ 225 || 610 || 12.1 Poznámka: S výjimkou strojů a motorů
určených pro vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu,
povolí smluvní strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových
motorů, instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní
mezní hodnoty uvedené v této tabulce. a Emise NOx motorů všech
tříd nesmějí překročit 10 g/kWh. Tabulka 7 Mezní hodnoty pro
motory používané k pohonu lokomotiv Čistý výkon (P) (kW) || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Uhlovodíky (g/kWh) || Oxidy dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || || || || 130 < P || 3,5 || 0,19 || 2,0 || 0,025 Poznámka: S výjimkou strojů a motorů
určených pro vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu,
povolí smluvní strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových
motorů, instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní
mezní hodnoty uvedené v této tabulce. Tabulka 8 Mezní hodnoty pro
motory používané k pohonu železničních motorových vozidel Čistý výkon (P) (kW) || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Součet emisí uhlovodíků a oxidů dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || || || 130 < P || 3,5 || 4,0 || 0,025 Tabulka 9 Mezní hodnoty pro
motory používané k pohonu plavidel vnitrozemské plavby Objem (v litrech na válec/kW) || Oxid uhelnatý (g/kWh) || Součet emisí uhlovodíků a oxidů dusíku (g/kWh) || Částice (g/kWh) || || || obj. < 0.9 výkon ≥ 37 kW || 5,0 || 7,5 || 0,4 0.9 ≤ obj. < 1.2 || 5,0 || 7,2 || 0,3 1.2 ≤ obj. < 2.5 || 5,0 || 7,2 || 0,2 2.5 ≤ obj. < 5.0 || 5,0 || 7,2 || 0,2 5.0 ≤ obj. < 15 || 5,0 || 7,8 || 0,27 15 ≤ obj. < 20 výkon < 3 300 kW || 5,0 || 8,7 || 0,5 15 ≤ obj. < 20 výkon > 3 300 kW || 5,0 || 9,8 || 0,5 20 ≤ obj. < 25 || 5,0 || 9,8 || 0,5 25 ≤ obj. < 30 || 5,0 || 11,0 || 0,5 Poznámka: S výjimkou strojů a motorů
určených pro vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu,
povolí smluvní strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových
motorů, instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní
mezní hodnoty uvedené v této tabulce. Tabulka 10 Mezní hodnoty pro
motory v rekreačních plavidlech Typ motoru || CO (g/kWh) CO = A +B/PnN || Uhlovodíky (HC) (g/kWh) HC = A +B/PnN a || NOx g/kWh || Částice g/kWh A || B || n || A || B || n || || || || || || || || 2taktní || 150 || 600 || 1 || 30 || 100 || 0.75 || 10 || NP 4taktní || 150 || 600 || 1 || 6 || 50 || 0.75 || 15 || NP vznětový || 5 || 0 || 0 || 1.5 || 2 || 0.5 || 9.8 || 1 Zkratka: NP = nepoužije se. Poznámka: S výjimkou strojů a motorů
určených pro vývoz do zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu,
povolí smluvní strany registraci, je-li to možné, a uvedení na trh nových
motorů, instalovaných i neinstalovaných ve strojích, pouze pokud splní
mezní hodnoty uvedené v této tabulce. a Kdy A, B a n jsou konstanty a PN je nominální
výkon motoru v kW a emise se měří v souladu
s harmonizovanými normami. Tabulka 11 Mezní hodnoty pro
motocykly (> 50 cm3; > 45 km/h) Objem motoru || Mezní hodnoty || motocykl < 150 cc || HC = 0,8 g/km NOx = 0,15 g/km motocykl > 150 cc || HC = 0,3 g/km NOx = 0,15 g/km Poznámka: S výjimkou vozidel určených pro vývoz do
zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu, povolí smluvní strany
registraci, je-li to možné, a uvedení na trh, pouze pokud splní mezní hodnoty
uvedené v této tabulce. Tabulka 12 Mezní hodnoty pro
mopedy (< 50 cm3; < 45 km/h) || Mezní hodnoty CO (g/km) || HC + NOx (g/km) || || II || 1,0 a || 1,2 Poznámka: S výjimkou vozidel určených pro vývoz do
zemí, které nejsou smluvní stranou tohoto protokolu, povolí smluvní strany
registraci, je-li to možné, a uvedení na trh, pouze pokud splní mezní hodnoty
uvedené v této tabulce. a Pro vozidla 3kolová a 4kolová 3,5 g/km. Tabulka 13 Environmentální
specifikace pro paliva uváděná na trh pro vozidla se zážehovými motory –
typ: benzin Parametr || Jednotka || Mezní hodnoty minimální || maximální || || || výzkumné oktanové číslo || || 95 || – motorové oktanové číslo || || 85 || – Reidův tlak par, letní sezóna a || kPa || – || 60 destilace: || || || odpařeno při 100 °C || % obj. || 46 || – odpařeno při 150 °C || % obj. || 75 || – analýza uhlovodíků: || || || - olefiny || % obj. || – || 18,0 b - aromáty || || – || 35 - benzen || || – || 1 obsah kyslíku || % hm. || – || 3,7 kyslíkaté látky: || || || - methanol, nutnost přídavku stabilizačních činidel || % obj. || – || 3 - ethanol, přídavek stabilizačních činidel může být nutný || % obj. || – || 10 - isopropylalkohol || % obj. || – || 12 - terciální butylakohol || % obj. || – || 15 - isobutylalkohol || % obj. || – || 15 - éthery obsahující pět nebo více atomů uhlíků v molekule || % obj. || – || 22 jiné kyslíkaté látky c || % obj. || – || 15 obsah síry || mg/kg || – || 10 a Letní sezóna začíná nejpozději
1. května a neskončí dříve než 30. září. Pro smluvní
strany s arktickými podmínkami začíná letní sezóna nejpozději
1. června a neskončí dříve než 31. srpna a Reidův
tlak par je omezen na 70 kPa. b S výjimkou běžného bezolovnatého
benzínu (minimální motorové oktanové číslo (MON) 81 a minimální
výzkumné oktanové číslo (RON) 91), pro který je minimální obsah
olefinů 21 % obj. Tato omezení nebrání uvádění jiných
bezolovnatých benzínů s nižším oktanovým číslem na trh smluvních
stran. c Jiné monoakoholy
s konečným destilačním bodem nepřevyšujícím konečný destilační
bod stanovený ve vnitrostátních specifikacích, nebo pokud neexistují,
v průmyslových specifikacích pro motorová paliva. Tabulka 14 Environmentální
specifikace pro paliva uváděná na trh pro vozidla se vznětovými
motory – typ: motorová nafta (palivo pro dieselové motory) Parametr || Jednotka || Mezní hodnoty minimální || maximální || || || cetanové číslo || || 51 || – měrná hmotnost při 15 °C || kg/m3 || – || 845 destilace: 95% || °C || – || 360 polycyklické aromatické uhlovodíky || % hm. || – || 8 obsah síry || mg/kg || – || 10 B. Kanada 12. Mezní
hodnoty pro omezování emisí z paliv a mobilních zdrojů se stanoví pro
stacionární zdroje podle potřeby na základě informací o dostupných
technologiích omezování emisí, mezních hodnotách používaných v jiných
jurisdikcích a na základě níže uvedených dokumentů: a) předpisy
o emisích skleníkových plynů z osobních automobilů a lehkých
nákladních vozidel (Passenger Automobile and Light Truck Greenhouse Gas
Emission Regulations), SOR/2010–201; b) emisní
předpisy pro námořní zážehové motory, plavidla a mimosilniční
rekreační vozidla (Marine Spark-Ignition Engine, Vessel and Off-Road
Recreational Vehicle Emission Regulations), SOR/2011–10; c) předpisy
o palivech z obnovitelných zdrojů (Renewable Fuels Regulations),
SOR/2010–189; d) předpisy
o prevenci znečištění z lodí a o nebezpečných chemických
látkách (Regulations for the Prevention of Pollution from Ships and for
Dangerous Chemicals), SOR/2007–86; e) předpisy
o emisích ze vznětových motorů mimosilničních vozidel (Off-Road
Compression-Ignition Engine Emission Regulations), SOR/2005–32; f) předpisy
o emisích ze silničních vozidel a motorů (On-Road Vehicle and Engine
Emission Regulations), SOR/2003-2; g) předpisy
o emisích z malých zážehových motorů mimosilničních vozidel
(Off-Road Small Spark-Ignition Engine Emission Regulations), SOR/2003-355; h) předpisy
o síře v motorové naftě (Sulphur in Diesel Fuel Regulations),
SOR/2002–254; i) předpisy
o průtoku při výdeji benzinu a směsí benzinu (Gasoline and
Gasoline Blend Dispensing Flow Rate Regulations), SOR/2000–43; j) předpisy
o síře v benzinu (Sulphur in Gasoline Regulations), SOR/99-236; k) předpisy
o benzenu v benzinu (Benzene in Gasoline Regulations), SOR/97-493; l) předpisy
o benzinu (Gasoline Regulations), SOR/90–247; m) federální
předpisy o mobilním ošetření a likvidaci PCB (Federal Mobile PCB
Treatment and Destruction Regulations), SOR/90–5; n) environmentální
kodex praxe pro nadzemní i podzemní systémy skladovacích nádrží obsahujících
ropu a příbuzné výrobky z ropy (Environmental Code of Practice for
Aboveground and Underground Storage Tank Systems Containing Petroleum and
Allied Petroleum Products); o) celokanadské
normy pro benzen, fáze 2 (Canada-Wide Standards for Benzene, Phase 2); p) environmentální
instrukce pro omezování emisí těkavých organických sloučenin
z nadzemních skladovacích zásobníků (Environmental Guidelines for
Controlling Emissions of Volatile Organic Compounds from Aboveground Storage
Tanks), PN 1180; q) environmentální
kodex praxe pro regeneraci par v sítích pro distribuci benzinu
(Environmental Code of Practice for Vapour Recovery in Gasoline Distribution
Networks), PN 1057; r) environmentální
kodex praxe pro emisní kontroly a programy údržby pro lehká nákladní motorová
vozidla (Environmental
Code of Practice for Light Duty Motor Vehicle Emission Inspection and
Maintenance Programs – 2nd Edition), PN 1293; s) společné
počáteční akce pro snížení emisí znečišťujících látek,
které přispívají k úrovním částic a přízemního ozonu (Joint Initial Actions to Reduce Pollutant Emissions
that Contribute to Particulate Matter and Ground-level Ozone); a t) pokyny
ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid
Waste Incinerators), PN1085. C. Spojené státy americké 13. Provádění
programu omezení emisí z mobilních zdrojů pro dodávková vozidla,
lehké nákladní automobily, těžké nákladní automobily a paliva,
v rozsahu požadovaném v oddílech 202 písm. a), 202 písm. g) a 202
písm. h) zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act), prostřednictvím
těchto předpisů: a) registrace
paliv a přísad do paliv (Registration of fuels and fuel additives) – C. F.
R. 40, oddíl 79; b) registrace
paliv a přísad do paliv (Registration of fuels and fuel additives) – C. F.
R. 40, oddíl 80, včetně: pododdílu A – obecná ustanovení; pododdílu B
– kontroly a zákazy;
pododdílu D – přeformulovaný benzin; pododdílu H – normy pro síru
v benzinu; pododdílu I – motorová nafta; motorová nafta pro
mimosilniční vozidla, lokomotivy a námořní plavidla; a námořní
palivo ECA a pododdílu L – benzen v benzinu; a c) kontrola
emisí z nových a používaných dálničních vozidel a motorů
(Control of emissions from new and in-use highway vehicles and engines) – C. F.
R. 40, oddíly 85 a 86. 14. Normy
pro mimosilniční motory a vozidla jsou vymezeny v těchto
dokumentech: a) normy
pro síru v palivech pro mimosilniční naftové motory (Fuel sulphur
standards for non-road diesel engines) – C. F. R. 40, oddíl 80, pododdíl
I; b) letecké
motory (Aircraft engines) – C. F. R. 40, oddíl 87; c) normy
pro výfukové emise pro mimosilniční naftové motory – stupeň 2 a 3
(Exhaust emission standards for non-road diesel engines – Tier 2 and 3) –
C. F. R. 40, oddíl 89; d) mimosilniční
vznětové motory (Non-road compression-ignition engines) – C. F. R. 40,
oddíly 89 a 1039; e) mimosilniční
a námořní zážehové motory (Non-road and marine spark-ignition engines) –
C. F. R. 40, oddíly 90, 91, 1045 a 1054; f) lokomotivy
(Locomotives) – C. F. R. 40, oddíly 92 a 1033; g) námořní
vznětové motory (Marine compression-ignition engines) – C. F. R. 40,
oddíly 94 a 1042; h) nové
velké mimosilniční zážehové motory (New large non-road spark-ignition
engines) – C. F. R. 40, oddíl 1048; i) rekreační
motory a vozidla (Recreational engines and vehicles) – C. F. R. 40, oddíl 1051;
j) kontrola
emisí způsobených vypařováním z nového a používaného
mimosilničního a stacionárního zařízení (Control of evaporative
emissions from new and in-use non-road and stationary equipment) – C. F. R. 40,
oddíl 1060; k) postupy
zkoušení motorů (Engine testing procedures) – C. F. R. 40, oddíl 1065; a l) obecná
ustanovení o dodržování předpisů pro mimosilniční programy
(General compliance provisions for non-road programs) – C. F. R. 40, oddíl
1068. V. Příloha IX 1. Závěrečná
věta odstavce 6 se zrušuje. 2. Závěrečná
věta odstavce 9 se zrušuje. 3. Poznámka 1
se zrušuje. W. Příloha X 1. Doplňuje
se nová příloha X, která zní: Příloha X
Mezní hodnoty emisí částic ze stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na
smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C se
vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké 2. Výhradně
v tomto oddíle se „prachem“ a „celkovými suspendovanými částicemi“
(TSP) rozumí hmotnost částic jakéhokoli tvaru, struktury či hustoty,
které jsou rozptýleny v plynné fázi za podmínek v místě
odběru vzorků a které mohou být shromážděny filtrováním za
specifických podmínek po odběru reprezentativního vzorku plynu, který má
být analyzován, a které po vysušení za určitých podmínek zůstávají
před filtrem nebo na filtru. 3. Pro účely tohoto
oddílu se „mezní hodnotou emisí“ rozumí množství prachu a/nebo TSP, které nesmí
být překročeno, obsažené v odpadních plynech ze zařízení.
Pokud není stanoveno jinak, vyjádří se mezní hodnota jako hmotnost znečišťující
látky v jednotce objemu odpadního plynu (v mg/m3) za
předpokladu standardních podmínek teploty a tlaku v suchém plynu
(objem při 273,15 K a 101,3 kPa). Vzhledem k obsahu kyslíku
v odpadním plynu se použije vždy hodnota udaná v níže uvedených
tabulkách pro každou kategorii zdrojů. Zřeďování pro účely
snižování koncentrace znečišťujících látek v odpadních plynech
není povoleno. Uvádění do provozu, odstavení a údržba zařízení jsou
vyloučeny. 4. Emise se monitorují ve
všech případech měřením nebo výpočty, které dosahují
alespoň stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se
ověřuje kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou
zkoušku nebo jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou včetně
ověřených metod výpočtu. U kontinuálního měření jsou
mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že potvrzený
měsíční průměr emisí nepřesáhne mezní hodnoty. V
případě diskontinuálního měření nebo jiné vhodné metody
stanovení či výpočtu jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě,
že střední hodnota vhodného počtu měření za
reprezentativních podmínek nepřesáhne hodnotu emisní normy. Pro účely
ověření může být zohledněna nepřesnost metod
měření. 5. Monitorování
příslušných znečišťujících látek a měření
provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality
automatizovaných měřicích systémů a referenčních metod
měření určených ke kalibraci těchto systémů se
provádějí v souladu s normami CEN. Pokud nejsou normy CEN
dostupné, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných
mezinárodních nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů
srovnatelné odborné kvality. 6. Zvláštní ustanovení
pro spalovací zařízení uvedená v odstavci 7: a) smluvní
strana se může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí
stanovené v odstavci 7 v těchto případech: i) u
spalovacích zařízení, která běžně používají plynná paliva a
musejí se kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně
uchýlit k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo
nutné, aby byla vybavena zařízením na čištění odpadních plynů; ii) u
stávajících spalovacích zařízení, která nejsou v provozu déle než
17 500 provozních hodin, počínaje od 1. ledna 2016 a konče
nejpozději 31. prosince 2023; b) pokud
je spalovací zařízení rozšířeno alespoň o 50 MWth, použijí se na
rozšířenou část, která je ovlivněna změnou, mezní hodnoty
emisí stanovené v odstavci 7 pro nová zařízení. Mezní hodnota emisí
se vypočte jako průměr vážený skutečným tepelným
příkonem jak pro stávající, tak novou část zařízení; c) smluvní
strany zaručí, že jsou vypracována ustanovení pro postupy týkající se
špatného fungování či selhání zařízení na snižování emisí; d) v případě
spalovacího zařízení využívajícího více druhů paliv, v němž
se současně používají dvě paliva nebo větší počet
paliv, se mezní hodnota emisí určí jako vážený průměr mezních
hodnot emisí pro individuální paliva, a to na základě tepelného
příkonu jednotlivých paliv. 7. Spalovací
zařízení s nominálním tepelným příkonem vyšším než 50 MWth:[6] Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí
prachu ze spalovacích zařízenía Druh paliva || Tepelný Příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³)b || || tuhá paliva || 50–100 || nová zařízení: 20 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 20 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 30 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 30 (biomasa, rašelina) 100–300 || nová zařízení: 20 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 20 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 25 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 20 (biomasa, rašelina) > 300 || nová zařízení: 10 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 20 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 20 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 20 (biomasa, rašelina) kapalná paliva || 50–100 || nová zařízení: 20 stávající zařízení: 30 (obecně) 50 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních) kapalná paliva || 100–300 || nová zařízení: 20 stávající zařízení: 25 (obecně) 50 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních) > 300 || nová zařízení: 10 stávající zařízení: 20 (obecně) 50 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních) zemní plyn || > 50 || 5 ostatní plyny || > 50 || 30 (pro plyny vyrobené v ocelářském průmyslu, které lze využít jinde) a Mezní hodnoty emisí se zejména nevztahují na: ·
zařízení,
ve kterých se produkty spalování používají k přímému
ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů
nebo materiálů, ·
zařízení
k dospalování určená k čištění odpadních plynů
spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení, ·
zařízení
k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení, ·
zařízení pro
přeměnu sirovodíku na síru, ·
reaktory používané
v chemickém průmyslu, ·
koksárenské baterie, ·
kaupery, ·
regenerační kotle
v zařízeních na výrobu buničiny, ·
spalovny odpadů a ·
závody poháněné
dieselovými a benzínovými motory, motory spalujícími plyn nebo plynovými
turbínami, bez ohledu na typ použitého paliva. b Vztažný obsah O2 je 6 % u
tuhých paliv a 3 % u kapalných a plynných paliv. 8. Rafinerie
minerálních olejů a plynu: Tabulka 2 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných z rafinerií minerálních olejů a zemního
plynu Zdroj emisí || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || regenerátory FCC (fluidní katalytické krakování) || 50 9. Výroba
cementového slínku: Tabulka 3 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při výrobě cementua || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || zařízení pro výrobu cementu, pece, mlýny a chladiče slínku || 20 a Zařízení pro výrobu cementového slínku
v rotačních pecích s kapacitou nad 500 t/d nebo v ostatních
pecích s kapacitou nad 50 t/den. Vztažný obsah kyslíku je 10 %. 10. Výroba
vápna: Tabulka 4 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při výrobě vápnaa || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || vypalování vápna v peci || 20b a Zařízení pro výrobu vápna s kapacitou
50 t/den nebo vyšší. Patří sem pece začleněné do jiných
průmyslových procesů s výjimkou odvětví výroby
buničiny (viz tabulka 9). Vztažný obsah kyslíku je 11 %. b Je-li měrný odpor prachu vysoký, mezní
hodnota emisí může být vyšší, a to až 30 mg/m³. 11. Produkce
a zpracování kovů: Tabulka 5 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných z primární výroby železa a oceli Činnost a prahová hodnota kapacity || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || pražicí závod || 50 slinovací závod || 20 pro drcení, mletí a sušení 15 pro všechny ostatní procesní kroky vysoké pece: Cowperův ohřívač větru (> 2,5 t/h) || 10 kyslíková výroba oceli a její odlévání (> 2,5 t/h) || 30 elektrická výroba oceli a její odlévání (> 2,5 t/h) || 15 (stávající) 5 (nová) Tabulka 6 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných ze sléváren železa Činnost a prahová hodnota kapacity || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || slévárny železa (> 20 t/den): - všechny pece (kopulovité, indukční, rotační) - všechny formy (ztracené, trvalé) || 20 žhavé a studené válcování || 20 50 v případech, kdy nelze použít tkaninový filtr kvůli přítomnosti vlhkých zplodin Tabulka 7 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných z výroby a zpracování neželezných kovů || Mezní hodnoty emisí prachu (mg/m³) (denně) || zpracování neželezných kovů || 20 12. Výroba
skla: Tabulka 8 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při výrobě sklaa || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || nová zařízení || 20 stávající zařízení || 30 a Zařízení pro výrobu skla nebo skelných
vláken s kapacitou 20 t/den nebo vyšší. Koncentrace odkazují na suché
odpadní plyny při 8 % obj. kyslíku (kontinuální tepelné zpracování) a
13 % obj. kyslíku (diskontinuální tepelné zpracování). 13. Výroba
buničiny: Tabulka 9 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při výrobě buničiny || Mezní hodnoty emisí prachu (mg/m³) (roční průměry) || přídavný kotel || 40 při spalování kapalných paliv (při 3% obsahu kyslíku) 30 při spalování tuhých paliv (při 6% obsahu kyslíku) regenerační kotel a vápenná pec || 50 14. Spalování
odpadů: Tabulka 10 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při spalování odpadů || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || spalovny komunálního odpadu (> 3 t/hod.) || 10 spalování nebezpečného a nemocničního odpadu (> 1 t/hod.) || 10 Poznámka: Vztažný obsah kyslíku: suchý základ, 11 %. 15. Výroba
oxidu titaničitého: Tabulka 11 Mezní hodnoty emisí
prachu uvolňovaných při výrobě oxidu titaničitého || Mezní hodnota emisí prachu (mg/m³) || sulfátový postup, celkové emise || 50 chloridový postup, celkové emise || 50 Poznámka: Pro menší zdroje emisí v rámci
zařízení lze použít MHE ve výši 150 mg/m³. 16. Spalovací
zařízení s nominálním tepelným příkonem menším než 50 MWth: Tento
odstavec má povahu doporučení a popisuje opatření, která lze provést,
pokud je smluvní strana považuje za technicky a ekonomicky proveditelná za
účelem kontroly částic: a) bytová
spalovací zařízení s nominálním tepelným příkonem menším než 500
MWth: i) emise
z nových bytových spalovacích hořáků a kotlů
s nominálním tepelným příkonem menším než 500 kWth lze snížit
použitím: aa) výrobkových
norem popsaných v normách CEN (např. EN 303–5) a rovnocenných výrobkových
norem ve Spojených státech a Kanadě. Země, které používají
takovéto výrobkové normy, mohou definovat dodatečné vnitrostátní
požadavky, a to zejména s ohledem na přínos emisí kondenzovatelných
organických sloučenin k tvorbě částic v okolí; nebo bb) ekoznaček
se specifikací výkonových kritérií, která jsou zpravidla přísnější
než minimální požadavky na účinnost výrobkových norem EN nebo
vnitrostátních předpisů. Tabulka 12 Doporučené mezní
hodnoty emisí prachu uvolňovaných z nových zařízení pro
spalování tuhých paliv s nominálním tepelným příkonem menším než 500
kWth, které mají být použity s produktovými normami || Prach (mg/m³) || otevřené/zavřené krby a kamna na dřevo || 75 kotle na dřevo (s akumulačními tepelnými nádržemi) || 40 kamna a kotle na pelety || 50 kamna a kotle využívající jiná tuhá paliva než dřevo || 50 automatická spalovací zařízení || 50 Poznámka: Vztažný obsah O2: 13 %. ii) Emise
ze stávajících obytných kamen a kotlů lze snížit pomocí těchto
primárních opatření: aa) programu
pro informování veřejnosti a zvyšování povědomí o: ·
řádném fungování
kamen a kotlů, ·
využívání výhradně
neošetřeného dřeva, ·
správném vysušení
dřeva před spálením na vhodný obsah vlhkost; bb) zavedením
programu na podporu nahrazení nejstarších kotlů a kamen moderními
zařízeními; nebo cc) stanovením
závazku vyměnit či modernizovat stará zařízení. b) Nebytová
spalovací zařízení s nominálním tepelným příkonem 100 kWth–1
MWth: Tabulka 13 Doporučené mezní
hodnoty emisí prachu uvolňovaných z kotlů a průmyslových
zdrojů tepla s nominálním tepelným příkonem v rozmezí 100
kWth–1 MWth. || Prach (mg/m³) || tuhá paliva 100–500 kWth || nová zařízení || 50 stávající zařízení || 150 tuhá paliva 500 kWth–1 MWth || nová zařízení || 50 stávající zařízení || 150 Poznámka: Vztažný obsah O2: dřevo, jiná
tuhá biomasa a rašelina: 13 %; černé uhlí, hnědé uhlí
a jiná tuhá paliva: 6 %. c) Spalovací zařízení
s nominálním tepelným příkonem větším než 1–50 MWth: Tabulka 14 Doporučené mezní
hodnoty emisí prachu uvolňovaných z kotlů a průmyslových
zdrojů tepla s nominálním tepelným příkonem v rozmezí 1
MWth–50 MWth || Prach (mg/m³) || tuhá paliva > 1–5 MWth || nová zařízení || 20 stávající zařízení || 50 tuhá paliva > 5–50 MWth || nová zařízení || 20 stávající zařízení || 30 kapalná paliva > 1–5 MWth || nová zařízení || 20 stávající zařízení || 50 kapalná paliva > 5–50 MWth || nová zařízení || 20 stávající zařízení || 30 Poznámka: Vztažný obsah O2: dřevo, jiná
tuhá biomasa a rašelina: 11 %; černé uhlí, hnědé uhlí
a jiná tuhá paliva: 6 %; kapalná paliva včetně kapalných
biopaliv: 3 %. B. Kanada 17. Mezní
hodnoty pro omezování emisí částic se stanoví pro stacionární zdroje podle
potřeby na základě údajů o dostupných technologiích omezování,
mezních hodnotách používaných v jiných jurisdikcích a na základě
dokumentů uvedených v písmenech a) až h) níže. Mezní hodnoty lze
vyjádřit jako částice (PM) nebo TPM. TPM v tomto kontextu
znamená jakoukoli částici s aerodynamickým průměrem menším
než 100 µm: a) předpisy
o uvolňování ze závodů pro sekundární tavbu olova (Secondary Lead
Smelter Release Regulations), SOR/91-155; b) environmentální
kodex praxe pro závody pro tavbu obecných kovů a rafinérií (Environmental
Code of Practice for Base Metals Smelters and Refineries); c) pokyny
ohledně emisí z nových zdrojů pro tepelné elektrárny (New Source
Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation); d) environmentální
kodex praxe pro integrované ocelárny (Environmental Code of Practice for
Integrated Steel Mills), EPS 1/MM/7; e) environmentální
kodex praxe pro neintegrované ocelárny (Environmental Code of Practice for
Non-Integrated Steel Mills), EPS 1/MM/8; f) emisní
směrnice pro cementářské pece (Emission Guidelines for Cement Kilns),
PN 1284; g) společné
počáteční akce pro snížení emisí znečišťujících látek,
které přispívají k úrovním částic a přízemního ozonu (Joint Initial Actions to Reduce Pollutant Emissions
that Contribute to Particulate Matter and Ground-level Ozone); a h) testování
výkonnosti vytápěcích zařízení na tuhá paliva (Performance testing of
solid-fuel-burning heating appliances), Canadian Standards Association, B415
1–10. C. Spojené státy americké 18. Mezní
hodnoty pro omezování emisí částic ze stacionárních zdrojů
v následujících kategoriích zdrojů a zdroje, na které se vztahují,
jsou specifikovány v následujících dokumentech: a) ocelárny:
elektrické obloukové pece (Steel plants: Electric Arc Furnaces) – C. F. R. 40,
oddíl 60, pododdíly AA a AAa; b) malé
spalovny komunálního odpadu (Small Municipal Waste Combustors) – C. F. R.40,
oddíl 60, pododdíl AAAA; c) celulózky
(Kraft Pulp Mills) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl BB; d) výroba
skla (Glass Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl CC; e) jednotky
elektráren produkující páru (Electric Utility Steam Generating Units) – C. F.
R.40, oddíl 60, pododdíly D a Da; f) jednotky
produkující páru průmyslové, komerční, institucionální
(Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units) – C. F. R.40,
oddíl 60, pododdíly Db a Dc; g) obilní
výtahy (Grain Elevators) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl DD; h) spalovny
komunálního odpadu (Municipal Waste Incinerators) – C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíly Ea a Eb; i) spalovny
nemocničního/infekčního odpadu / odpadu ze zdravotnických
zřízení (Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators) – C. F. R.40,
oddíl 60, pododdíl Ec; j) portlandský
cement (Portland Cement) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl F; k) výroba
vápna (Lime Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl HH; l) zařízení
pro míchání horkého asfaltu (Hot Mix Asphalt Facilities) – C. F. R. 40, oddíl
60, pododdíl I; m) stacionární
motory s vnitřním spalováním: vznětové (Stationary Internal
Combustion Engines: Compression Ignition) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl
III; n) ropné
rafinérie (Petroleum Refineries) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly J a Ja; o) závody
sekundární tavby olova (Secondary Lead Smelters) – C. F. R. 40, oddíl 60,
pododdíl L; p) zpracování
kovových minerálů (Metallic Minerals Processing) – C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl LLL; q) sekundární
mosaz a bronz (Secondary Brass and Bronze) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl M; r) kyslíkové
průmyslové pece (Basic Oxygen Process Furnaces) – C. F. R. 40, oddíl 60,
pododdíl N; s) zařízení
pro základní výrobu oceli (Basic Process Steelmaking Facilities ) – C. F. R.
40, oddíl 60, pododdíl Na; t) zpracování
fosfátu (Phosphate Rock Processing) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl NN; u) spalování
v čistírnách odpadních vod (Sewage Treatment Plant Incineration) – C.
F. R. 40, oddíl 60, pododdíl O; v) závody
pro zpracování nekovových minerálů (Nonmetallic Minerals Processing
Plants) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl OOO; w) závod
primární tavby mědi (Primary Copper Smelters) – C. F. R.40, oddíl 60,
pododdíl P; x) výroba
síranu amonného (Ammonium Sulfate Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 60,
pododdíl PP; y) izolace
ze skelné vaty (Wool Fiberglass Insulation) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl
PPP; z) závody
primární tavby zinku (Primary Zinc Smelters) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl
Q; aa) závody
primární tavby olova (Primary Lead Smelters) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl
R; bb) závody
primární redukce hliníku (Primary Aluminum reduction plants) – C. F. R.40,
oddíl 60, pododdíl S; cc) výroba
fosfátových hnojiv (Phosphate Fertilizer Production) – C. F. R. 40, oddíl 60,
pododdíly T, U, V, W a X; dd) zpracování
asfaltu a výroba asfaltových střešních krytin (Asphalt Processing and
Asphalt Roofing Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl UU; ee) vypalovací
zařízení a sušičky v odvětví minerálů (Calciners and
Dryers in Mineral Industries) – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl UUU; ff) závody
přípravy uhlí (Coal Preparation Plants) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl
Y; gg) zařízení
pro výrobu feroslitin (Ferroalloy Production Facilities) – C. F. R. 40, oddíl
60, pododdíl Z; hh) obytná
topná tělesa na dřevo (Residential Wood Heaters) – C. F. R. 40, oddíl
60, pododdíl AAA; ii) malé
spalovny komunálního odpadu, po 11/30/1999 (Small Municipal Waste Combustors) –
C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl AAAA; jj) malé
spalovny komunálního odpadu, před 11/30/1999 (Small Municipal Waste Combustors)
– C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl BBBB; kk) spalovny
jiného tuhého odpadu, po 12/9/2004 (Other Solid Waste Incineration Units) – C.
F. R.40, oddíl 60, pododdíl EEEE, ll) spalovny
jiného tuhého odpadu, před 12/9/2004 (Other Solid Waste Incineration
Units) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl FFFF, mm) stacionární
motory s vnitřním spalováním (Stationary Compression Ignition
Internal Combustion Engines ) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl IIII; a nn) závody
na výroby olověných akumulátorů (Lead Acid Battery Manufacturing
Plants) – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl KK. 19. Mezní hodnoty
pro kontrolu emisí částic ze zdrojů, na které se vztahují
vnitrostátní emisní normy pro nebezpečné látky znečišťující
ovzduší: a) koksárenské
baterie (Coke oven batteries) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl L; b) chromová
galvanizace (Chrome Electroplating) (hlavní a oblastní zdroje) – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl N; c) závody
sekundární tavby olova (Secondary lead smelters) – C. F. R.40, oddíl 63,
pododdíl X; d) závody
pro výrobu kyseliny fosforečné (Phosphoric Acid Manufacturing Plants) – C.
F. R.40, oddíl 63, pododdíl AA; e) závody
pro výrobu fosfátových hnojiv (Phosphate Fertilizers Production Plants) – C. F.
R.40, oddíl 63, pododdíl BB; f) výroba
magnetických pásek (Magnetic Tape Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl EE; g) primární
hliník (Primary Aluminum) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl L; h) buničina
a papír II (spalování) (Pulp and paper II (combustion)) – C. F. R. 40, oddíl
63, pododdíl MM; i) výroba
minerální vlny (Mineral wool manufacturing) – 40 C. F. R. oddíl 63, pododdíl
DDD; j) spalovny
nebezpečného odpadu (Hazardous waste combustors) – C. F. R.40, oddíl 63,
pododdíl EEE; k) výroba
portlandského cementu (Portland cement manufacturing) – C. F. R.40, oddíl 63,
pododdíl LLL; l) výroba
skelné vaty (Wool fiberglass manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
NNN; m) primární
měď (Primary copper) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl QQQ; n) sekundární
hliník (Secondary aluminum) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl RRR; o) primární
tavba olova (Primary Lead Smelting) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl TTT; p) ropné
rafinérie (Petroleum refineries) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl UUU; q) výroba
feroslitin (Ferroalloys production) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl XXX; r) výroba
vápna (Lime Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl AAAA; s) koksovny:
tlačení, zušlechťování (Coke Ovens: Pushing, Quenching, and Battery
Stacks) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl CCCCC; t) slévárny
železa a oceli (Iron and steel foundries) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
EEEEE; u) integrovaná
výroba železa a oceli (Integrated iron and steel manufacturing) – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl FFFFF; v) sanace
(Site remediation) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl GGGGG; w) výroba
různých nátěrových hmot (Miscellaneous coating manufacturing) – C. F.
R. 40, oddíl 63, pododdíl HHHHH; x) zpracování
asfaltu a výroba střešních krytin (Asphalt Processing and Roofing
Manufacturing) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl LLLLL; y) zpracování
takonitu (Taconite Iron Ore Processing ) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl
RRRRR; z) výroba
žáruvzdorných výrobků (Refractory products manufacturing) – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl SSSSS; aa) rafinování
primárního hořčíku (Primary magnesium refining) – C. F. R.40, oddíl
63, pododdíl TTTTT; bb) zařízení
pro výrobu oceli v elektrických obloukových pecích (Electric Arc Furnace
Steelmaking Facilities) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl YYYYY; cc) slévárny
železa a oceli (Iron and steel foundries) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
ZZZZZ; dd) primární
tavba mědi (Primary Copper Smelting), oblastní zdroje – C. F. R.40, oddíl
63, pododdíl EEEEEE; ee) sekundární
tavba mědi (Secondary Copper Smelting), oblastní zdroje – C. F. R.40,
oddíl 63, pododdíl FFFFFF; ff) primární
neželezné kovy, oblastní zdroje (Primary Nonferrous Metals Area Sources):
zinek, kadmium a berylium – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl GGGGGG; gg) výroba
olověných akumulátorů (oblastní zdroje) (Lead Acid Battery
Manufacturing (Area Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl PPPPPP; hh) výroba
skla (oblastní zdroje) (Glass Manufacturing (Area Sources)) – C. F. R. 40,
oddíl 63, pododdíl SSSSSS; ii) závod
sekundární tavby neželezných kovů (oblastní zdroje) (Secondary Nonferrous
Metal Smelter (Area Sources)) – C. F. R.40, oddíl 63, pododdíl TTTTTT; jj) výroba
chemických látek (oblastní zdroje) (Chemical Manufacturing (Area Sources)) – C.
F. R. 40, oddíl 63, pododdíl VVVVVV; kk) oplátování
a leštění (oblastní zdroje) (Plating and Polishing Operations (Area
Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl WWWWWW; ll) normy
oblastních zdrojů pro devět kategorií zdrojů pro výrobu a
povrchovou úpravu kovů (Area Source Standards for Nine Metal Fabrication
and Finishing Source Categories) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl XXXXXX; mm) výroba
feroslitin (oblastní zdroje) (Ferroalloys Production (Area Sources)) – C. F. R.
40, oddíl 63, pododdíl YYYYYY; nn) slévárny
hliníku, mědi a neželezných materiálů (oblastní zdroje) (Aluminum,
Copper, and Nonferrous Foundries (Area Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63,
pododdíl ZZZZZZ; (oo) zpracování
asfaltu a výroba střešních krytin (oblastní zdroje) (Asphalt Processing
and Roofing Manufacturing (Area Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
AAAAAAA; pp) příprava
chemických látek (oblastní zdroje) (Chemical Preparation (Area Sources)) – C.
F. R. 40, oddíl 63, pododdíl BBBBBBB; qq) výroba
nátěrových hmot a příbuzných výrobků (oblastní zdroje) (Paints
and Allied Products Manufacturing)– C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl CCCCCCC. rr) výroba
průmyslových krmiv (oblastní zdroje) (Prepared animal feeds manufacturing
(Area Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl DDDDDDD; ss) zpracování
a těžba rudy ze zlatých dolů (oblastní zdroje) (Gold Mine Ore
Processing and Production (Area Sources)) – C. F. R. 40, oddíl 63, pododdíl
EEEEEEE; X. Příloha XI Doplňuje se nová
příloha XI, která zní: Příloha XI
Mezní hodnoty obsahu těkavých organických sloučenin v produktech
1. Oddíl A se vztahuje na
smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C
se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a
Spojené státy americké 2. Tento oddíl se týká
omezení emisí těkavých organických sloučenin vzniklých použitím
organických rozpouštědel v určitých nátěrových barvách a
lacích a výrobcích pro opravy nátěrů vozidel. 3. Pro účely oddílu
A této přílohy se použijí tyto definice: a) „látkami“
se rozumějí chemické prvky a jejich sloučeniny ve stavu, v jakém
se vyskytují v přírodě nebo jsou vyrobeny v průmyslu,
a to v pevném, kapalném nebo plynném skupenství; b) „směsí“
se rozumějí směsi nebo roztoky složené ze dvou nebo více látek; c) „organickou
sloučeninou“ se rozumí sloučenina, která obsahuje přinejmenším
uhlík a jeden nebo více z těchto prvků: vodík, kyslík, síra,
fosfor, křemík, dusík nebo halogen, s výjimkou oxidů uhlíku a
anorganických uhličitanů a hydrogenuhličitanů; d) „těkavou
organickou sloučeninou (VOC)“ se rozumí organická sloučenina, jejíž
počáteční bod varu při atmosférickém tlaku 101,3 kPa je
nižší nebo se rovná 250 °C; e) „obsahem
těkavých organických sloučenin“ se rozumí množství těkavých
organických sloučenin, vyjádřené v gramech na litr (g/l), ve
složení výrobku ve stavu, jak je připraven k použití. Hmotnost
těkavých organických sloučenin v určitém výrobku, které
během sušení chemicky reagují, aby vytvořily část nátěrové
hmoty, se nepovažuje za část obsahu těkavých organických
sloučenin; f) „organickým
rozpouštědlem“ se rozumí VOC, která se používá samostatně nebo ve
spojení s jinými prostředky k rozpouštění nebo
ředění surovin, výrobků nebo odpadů nebo která se používá
jako čisticí prostředek k rozpouštění znečišťujících
látek, jako dispergační činidlo, jako prostředek
k úpravě viskozity či povrchového napětí, jako
plastifikátor nebo jako konzervant; g) „nátěrovou
hmotou“ se rozumí směs, včetně všech organických
rozpouštědel nebo směsí obsahujících organická rozpouštědla
nutná k jeho správnému použití, která se používá k vytváření
filmu s dekorativním, ochranným nebo jiným funkčním účinkem na
určitém povrchu; h) „filmem“
se rozumí souvislá vrstva vzniklá nanesením jednoho nebo několika
nátěrů na určitý podklad; i) „vodou
ředitelnými nátěrovými hmotami“ se rozumějí nátěrové hmoty,
jejichž viskozita se upravuje vodou; j) „rozpouštědlovými
nátěrovými hmotami “ se rozumějí nátěrové hmoty, jejichž
viskozita se upravuje organickými rozpouštědly; k) „uváděním
na trh“ se rozumí zpřístupnění třetím stranám, buď za
úplatu, nebo bezplatně. Dovoz na celní území smluvních stran se pro
účely této přílohy považuje za uvádění na trh. 4. „Nátěrovými
barvami a laky“ se rozumějí výrobky v níže uvedených dílčích
kategoriích kromě aerosolů. Jsou to nátěrové hmoty používané pro
budovy, jejich vybavení a příslušenství a s nimi spojené konstrukce,
sloužící k dekorativním, funkčním a ochranným účelům. a) „matné
nátěrové hmoty pro stěny a stropy v interiéru“ jsou
nátěrové hmoty určené k nanášení na vnitřní stěny a
stropy, se stupněm lesku ˂ 25 @ 60; b) „lesklé
nátěrové hmoty pro stěny a stropy v interiéru“ jsou
nátěrové hmoty určené k nanášení na vnitřní stěny a
stropy, se stupněm lesku > 25 @ 60; c) „nátěrové
hmoty pro venkovní stěny z minerálního podkladu“ jsou nátěrové
hmoty určené k nanášení na vnější zdivo, cihlové stěny nebo
sádrové stěny; d) „vnitřní/venkovní
barvy na dřevo, kov nebo plasty pro vybavení a obklady budov“ jsou
nátěrové hmoty určené k nanášení na dveřní a okenní
konstrukce a obklady, které vytvářejí krycí film. Určeny jsou pro
dřevěné, kovové nebo plastové podklady. Tato podkategorie zahrnuje
též podkladové nátěrové hmoty a nátěrové hmoty pro mezivrstvy; e) „vnitřní/venkovní
laky a lazurovací hmoty na dřevo“ jsou nátěrové hmoty určené
k nanášení na dveřní konstrukce, které vytvářejí průsvitný
či částečně průsvitný film pro dekoraci a ochranu
dřeva, kovů a plastů. Tato podkategorie zahrnuje též krycí
lazurovací hmoty na dřevo, kterými se rozumějí nátěrové hmoty
vytvářející krycí film a sloužící k dekoraci nebo
k ochraně dřeva před povětrnostními vlivy podle normy
EN 927-1 (kategorie polostabilní); f) „nefilmotvorná
mořidla“ jsou mořidla, která v souladu s normou EN
927-1:1996 tvoří vrstvu průměrné tloušťky menší než 5
μm, měřeno metodou 5A podle normy ISO 2808:1997; g) „základní
nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty s těsnicím nebo
izolačním účinkem určené k použití na dřevo nebo na
stěny a stropy; h) „penetrační
nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty určené ke stabilizaci
volných částic podkladu nebo k dosažení hydrofobních vlastností nebo
k ochraně dřeva proti zmodrání; i) „jednosložkové
speciální nátěrové hmoty“ jsou speciální nátěrové hmoty na bázi
filmotvorných látek. Jsou určeny pro aplikace se zvláštními požadavky,
jako jsou základní a vrchní nátěry na plasty, základní nátěry na
železné podklady, základní nátěry na reaktivní kovy, jako je zinek a
hliník, antikorozní nátěry, nátěrové hmoty na podlahy,
včetně dřevěných a betonových podlah, ochrana proti
graffiti, protipožární nátěry a nátěry odpovídající hygienickým
normám v potravinářském průmyslu a ve zdravotnických
zařízeních; j) „vícesložkové
speciální nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty ke stejnému použití
jako jednosložkové speciální nátěrové hmoty, avšak s druhou složkou
(např. terciárními aminy) přidávanou před použitím; k) „vícebarevné
nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty, které přímo při prvním
nanesení vytvářejí dvoubarevné nebo vícebarevné efekty; l) „nátěrové
hmoty s dekorativními efekty“ jsou nátěrové hmoty určené
k vytváření zvláštních estetických efektů na speciálně
upravených, předem natřených podkladech nebo podkladových
nátěrech, s následným opracováním různými nástroji během
fáze zasychání. 5. „Výrobky pro opravy
nátěrů vozidel“ se rozumějí výrobky v níže uvedených
podkategoriích. Používají se k natírání silničních vozidel nebo
jejich částí, které se provádí jako součást oprav, konzervace nebo
dekorace vozidla vně výrobních zařízení. V tomto kontextu je
„silničním vozidlem“ každé vozidlo, úplné nebo nedokončené,
určené k provozu na pozemních komunikacích, které má nejméně
čtyři kola a maximální konstrukční rychlost vyšší než
25 km/h, a jeho přípojná vozidla, s výjimkou kolejových vozidel,
zemědělských a lesnických traktorů a všech samohybných
strojů: a) „výrobky
pro přípravné a čisticí operace“ se rozumějí výrobky určené
k odstranění starých nátěrů a rzi, buď mechanicky,
či chemicky, nebo mají být klíčem pro nové nátěry: i) „přípravné
prostředky“ zahrnují čisticí prostředky na nástroje (výrobky
určené k čištění stříkacích pistolí a dalších
zařízení), odstraňovače nátěrů, odmašťovadla
(včetně antistatických činidel pro plasty) a
odstraňovače silikonu; ii) „čisticí
prostředky“ jsou výrobky určené k odstranění povrchových
nečistot během příprav na nanášení nátěrových hmot a
před jejich nanesením; b) „karosářské
plniče a tmely“ jsou viskózní látky určené k vyplnění
hlubokých nerovností povrchu před nanesením vyrovnávacího nátěru; c) „základní
nátěrové hmoty“ jsou veškeré nátěrové hmoty určené
k nanášení na holý povrch kovu nebo na existující nátěry jako ochrana
proti korozi před nanesením vyrovnávací nátěrové hmoty: i) „vyrovnávací
nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty určené k nanášení
bezprostředně před nanesením vrchního nátěru ke zvýšení
odolnosti proti korozi a přilnavosti vrchního nátěru a
k dosažení rovnoměrné jakosti povrchu vyplněním drobných
povrchových nerovností; ii) „základní
nátěrové hmoty na kov“ jsou nátěrové hmoty určené
k nanášení jako základní nátěr, jako jsou promotory přilnavosti,
plniče, vyrovnávací nátěrové hmoty, podkladové nátěrové hmoty,
základní nátěrové hmoty na plasty, nátěrové hmoty pro nanášení
způsobem mokrý do mokrého, plniče neurčené k broušení a
stříkací plniče; iii) „reaktivní
základní nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty obsahující nejméně
0,5 hmotnostních % kyseliny fosforečné, určené k přímému
nanášení na holý povrch kovu k zajištění odolnosti proti korozi a
přilnavosti; nátěrové hmoty používané jako svařitelné základní
nátěrové hmoty; a mořicí roztoky pro galvanizované a pozinkované
povrchy; d) „vrchní
nátěrové hmoty“ jsou pigmentované nátěrové hmoty určené
k nanášení v jedné nebo několika vrstvách k dosažení lesku
a trvanlivosti; zahrnují veškeré výrobky užívané k těmto
účelům, jako jsou podkladové nátěrové hmoty a laky: i) „podkladové
nátěrové hmoty“ jsou pigmentované nátěrové hmoty určené
k dosažení požadovaných barevných odstínů a optických efektů,
avšak nikoli lesku nebo odolnosti povrchu nátěrového systému; ii) „laky“ jsou
průsvitné nátěrové hmoty určené k vytváření
konečného lesku a odolnosti nátěrového systému; e) „speciální
vrchní nátěrové hmoty“ jsou nátěrové hmoty určené
k nanášení jako vrchní nátěry se zvláštními vlastnostmi v jediné
vrstvě, jako je metalíza a perleťové efekty, dále jsou to vysoce
odolné barevné nebo čiré nátěry (např. nátěry odolné proti
poškrábání a fluorované čiré nátěry), reflexní podkladové
nátěry, vrchní nátěry se strukturními efekty (např. tepané
efekty), protiskluzové nátěry, plniče na spodky karoserie, ochranné
nátěry proti nárazům, nátěry interiérů a aerosoly. 6. Smluvní strany
zaručí, že výrobky, na které se vztahuje tato příloha a které jsou
uváděny na trh na jejich území, splňují požadavky na maximální obsah
těkavých organických sloučenin stanovené v tabulce 1 a 2. Pro
účely restaurování a údržby budov a historických vozidel, kterým byla
příslušnými orgány přiznána zvláštní historická a kulturní
hodnota, mohou smluvní strany udělovat individuální povolení
k prodeji a nákupu přísně omezeného množství výrobků,
u nichž nejsou dodrženy mezní hodnoty obsahu VOC stanovené v této
příloze. Smluvní strany mohou rovněž osvobodit od povinnosti
dodržovat výše uvedené požadavky výrobky, které jsou prodávány pro výlučné
použití v činnosti, na kterou se vztahuje příloha VI, a jsou
prováděny v registrovaném či schváleném zařízení, které vyhovuje
uvedené příloze. Tabulka 1 Maximální obsah
těkavých organických sloučenin pro nátěrové barvy a laky Podkategorie výrobků || Typ || (g/l)* || || matné nátěrové hmoty pro stěny a stropy v interiéru (stupeň lesku ≤ 25 @ 60°) || WB || 30 SB || 30 lesklé nátěrové hmoty pro stěny a stropy v interiéru (stupeň lesku > 25 @ 60°) || WB || 100 SB || 100 nátěrové hmoty pro venkovní stěny z minerálního podkladu || WB || 40 SB || 430 vnitřní/venkovní barvy na dřevo a kov pro vybavení a obklady budov || WB || 130 SB || 300 vnitřní/venkovní laky a mořidla na vybavení budov, včetně krycích lazurovacích hmot na dřevo || WB || 130 SB || 400 vnitřní/venkovní nefilmotvorná mořidla || WB || 130 SB || 700 základní nátěrové hmoty || WB || 30 SB || 350 penetrační nátěrové hmoty || WB || 30 SB || 750 jednosložkové speciální nátěrové hmoty || WB || 140 SB || 500 dvousložkové reaktivní speciální nátěrové hmoty pro konkrétní konečné použití || WB || 140 SB || 500 vícebarevné nátěrové hmoty || WB || 100 SB || 100 nátěrové hmoty s dekorativními efekty || WB || 200 SB || 200 * g/l připravený k použití. Tabulka 2 Maximální obsah
těkavých organických sloučenin ve výrobcích pro opravy nátěru
vozidel Podkategorie výrobků || Nátěrové hmoty || VOC (g/l)* || || výrobky pro přípravné a čisticí operace || přípravné činnosti || 850 čisticí prostředky || 200 karosářské plniče a tmely || všechny druhy || 250 základní nátěrové hmoty || vyrovnávací nátěrové hmoty a základní nátěrové hmoty (na kov) || 540 reaktivní základní nátěrové hmoty || 780 vrchní nátěrové hmoty || všechny druhy || 420 speciální vrchní nátěrové hmoty || všechny druhy || 840 * g/l připravený k použití.
S výjimkou „výrobků pro přípravné a čisticí operace“ by
měl být odečten obsah vody ve výrobku připraveném
k použití. B. Kanada 7. Mezní hodnoty pro
omezování emisí těkavých organických sloučenin z používání
spotřebních a komerčních výrobků se stanoví pro stacionární
zdroje podle potřeby na základě informací o dostupných technologiích,
metodách a opatřeních pro omezování emisí, mezních hodnotách používaných
v jiných jurisdikcích a na základě níže uvedených dokumentů: a) mezní
hodnoty koncentrací těkavých organických sloučenin pro předpisy
o architektonických nátěrových hmotách (VOC Concentration Limits for
Architectural Coatings Regulations), SOR/2009-264; b) mezní
hodnoty koncentrací těkavých organických sloučenin pro výrobky pro
opravy nátěrů vozidel (VOC Concentration Limits for Automotive
Refinishing Products), SOR/2009-197; c) předpisy,
které mění předpisy o zákazu určitých toxických látek
(Regulations Amending the Prohibition of Certain Toxic Substances Regulations),
2005 (2-metoxyetanol, pentachlorbenzen a tetrachlorbenzeny), SOR/2006-279; d) předpisy
o halogenových uhlovodících (Federal Halocarbon Regulations), SOR/2003-289; e) předpisy
o zákazu určitých toxických látek (Prohibition of Certain Toxic Substances
Regulations), SOR/2003-99; f) předpisy
o odmašťovadlech (Solvent Degreasing Regulations), SOR/2003-283; g) předpisy
o tetrachloretylenu (Použití při chemickém čištění a požadavky
na vykazování) (Tetrachloroethylene (Use in Dry Cleaning and Reporting
Requirements) Regulations), SOR/2003-79; h) nařízení
o doplňování toxických látek do seznamu 1 kanadského zákona o životním
prostředí (Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian
Environmental Protection Act), 1999; i) oznámení
o určitých látkách na vnitrostátním seznamu látek (Notice with Respect to
Certain Substances on the Domestic Substances List (DSL)); j) nařízení
o změně seznamu 1 kanadského zákona o životním prostředí
z roku 1999 (Amending Schedule 1 to the Canadian Environmental Protection
Act, 1999 (Miscellaneous Program)); k) předpisy
o látkách poškozujících ozonovou vrstvu (Ozone-depleting Substances
Regulations), SOR/99-7; l) návrhy
předpisů pro mezní hodnoty koncentrací těkavých organických
sloučenin pro určité výrobky (Proposed regulations for VOC
Concentrations Limits for Certain Products); m) návrh
oznámení, které požaduje přípravu a provádění plánu pro
zabránění znečištění v souvislosti se stanovenými látkami
v seznamu 1 kanadského zákona o životním prostředí z roku 1999,
které se týkají odvětví výroby pryskyřice a syntetického
kaučuku; n) návrh
oznámení, které požaduje přípravu a provádění plánu pro
zabránění znečištění v souvislosti se stanovenými látkami
v seznamu 1 kanadského zákona o životním prostředí z roku 1999,
které se týkají odvětví výroby polyuretanu a jiných pěn (kromě
polystyrenu); o) oznámení
o určitých hydrochlorfluoruhlovodících (Notice with Respect to Certain
Hydrochlorofluorocarbons); p) oznámení
o určitých látkách na vnitrostátním seznamu látek (Notice with Respect to
Certain Substances on the Domestic Substances List (DSL)); a q) environmentální
kodex praxe pro snižování emisí rozpouštědel z chemických
čistíren (Environmental Code of Practice for the Reduction of Solvent
Emissions from Dry Cleaning Facilities), PN 1053. C. Spojené státy americké 8. Mezní hodnoty pro
kontrolu emisí těkavých organických sloučenin ze zdrojů, na
které se vztahují vnitrostátní emisní normy pro těkavé organické
sloučeniny ve spotřebních a komerčních výrobcích, jsou
specifikovány v následujících dokumentech: a) nátěrové
hmoty pro opravy nátěrů vozidel – C. F. R. 40, oddíl 59, pododdíl B; b) spotřební
výrobky – C. F. R. 40, oddíl 59, pododdíl C; c) architektonické
nátěrové hmoty – C. F. R. 40, oddíl 59, pododdíl D; a d) aerosolové
nátěrové hmoty – C. F. R. 40, oddíl 59, pododdíl F. [1] Jmenovitý tepelný příkon spalovacího zařízení
se vypočte jako součet příkonu všech jednotek připojených
ke společnému komínu. Individuální jednotky s příkonem do 15
MWth se při výpočtu celkového jmenovitého tepelného příkonu
nezohlední. [2] Jmenovitý tepelný příkon spalovacího zařízení
se vypočte jako součet příkonu všech jednotek připojených
ke společnému komínu. Individuální jednotky s příkonem do
15 MWth se při výpočtu celkového jmenovitého příkonu
nezohlední. [3] Konverzní faktor z mezních hodnot stávajícího
protokolu (při 5% obsahu kyslíku) je 2,66 (16/6).
To znamená, že mezní hodnota: • 190 mg/m3
při 15 % O2 odpovídá 500 mg/m3 při
5 % O2, • 95 mg/m3
při 15 % O2 odpovídá 250 mg/m3 při
5 % O2, • 225 mg/m3
při 15 % O2 odpovídá 600 mg/m3 při 5 %
O2. [4] Metody výpočtu se zaznamenají
v instrukčních dokumentech přijatých výkonným orgánem. [5] Kanadská rada ministrů životního prostředí. [6] Jmenovitý tepelný příkon spalovacího zařízení
se vypočte jako součet příkonu všech jednotek připojených
ke společnému komínu. Individuální jednotky s příkonem do 15
MWth se při výpočtu celkového jmenovitého tepelného příkonu
nezohlední.