This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012AB0062
Opinion of the European Central Bank of 1 August 2012 on a proposal for a regulation on improving securities settlement in the European Union and on central securities depositories (CON/2012/62)
Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. srpna 2012 k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů (CON/2012/62)
Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. srpna 2012 k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů (CON/2012/62)
Úř. věst. C 310, 13.10.2012, p. 12–31
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
13.10.2012 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 310/12 |
STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 1. srpna 2012
k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů
(CON/2012/62)
2012/C 310/02
Úvod a právní základ
Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 3. dubna 2012 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnice 98/26/ES (1) (dále jen „navrhované nařízení“). Dne 19. dubna 2012 obdržela ECB žádost o stanovisko k navrhovanému nařízení od Evropského parlamentu.
Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která se týkají vymezení a provádění měnové politiky eurozóny ze strany ECB, podpory plynulého fungování platebních systémů podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i příspěvku ECB k řádnému provádění opatření, jež přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy. Kromě toho článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že ECB a národní centrální banky mohou poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.
Obecné připomínky
Spolu se směrnicí 2004/39/ES (2) a návrhem nařízení o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (3), bude navrhované nařízení součástí regulačního rámce pro tržní infrastruktury a obchodní místa. Vzhledem k jejich velikosti, složitosti a systémovému propojení jsou centrální depozitáře cenných papírů (dále jen „centrální depozitáře“) považovány za systémově významné (4), a vyžadují tedy komplexní regulační rámec v oblasti dohledu a dozoru, který zahrnuje jak mikroobezřetnostní, tak makroobezřetnostní nástroje. ECB zásadně podporuje návrh Komise posílit právní rámec platný pro centrální depozitáře a harmonizovat pravidla, která upravují jejich činnost, povolování a dohled nad nimi, jakož i pravidla, která se týkají vydávání, držby a převodů cenných papírů prostřednictvím centrálních depozitářů v Unii (5).
S cílem vytvořit jednotnou platformu pro vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropě Eurosystém vyvíjí TARGET2-Securities (T2S). I v této souvislosti ECB navrhované nařízení velmi podporuje, neboť dojde ke zlepšení právních a provozních podmínek pro přeshraniční vypořádání v Unii obecně, a v T2S obzvlášť. V tomto ohledu ECB doporučuje, aby navrhované nařízení a odpovídající prováděcí akty byly přijaty před zahájením provozu T2S, jež je plánováno na červen 2015.
1. Oblast působnosti nařízení
Navrhované nařízení stanoví jednotné požadavky pro vypořádání obchodů s finančními nástroji (6). Podle směrnice 2004/39/ES (7) zahrnují „finanční nástroje“ převoditelné cenné papíry, nástroje peněžního trhu, podílové jednotky subjektů kolektivního investování, derivátové smlouvy, finanční rozdílové smlouvy a emisní povolenky. ECB si v tomto ohledu všímá skutečnosti, že navrhované nařízení neobsahuje definici „finančních nástrojů“ a že některé části tohoto nařízení se vztahují pouze na „cenné papíry“ nebo převoditelné cenné papíry (8), zatímco jiné části se vztahují i na nástroje peněžního trhu (9), podílové jednotky subjektů kolektivního investování a emisní povolenky (10). Navrhované nařízení kromě toho centrální depozitáře definuje jako právnické osoby, které provozují vypořádací systém a poskytují alespoň jednu další základní službu uvedenou v příloze (11). ECB má za to, že všechny tři základní služby by měly být regulovány. Na základě těchto skutečností ECB v zájmu právní jistoty doporučuje, aby byla dále vyjasněna oblast působnosti navrhovaného nařízení, a to pokud se týká druhu nástrojů, na něž se toto nařízení vztahuje, i definice centrálních depozitářů.
Definice centrálního depozitáře by měla být změněna tak, aby zamezila regulační arbitráži, k níž by mohlo dojít v důsledku toho, že centrální depozitář cenných papírů by vytvořil dva nebo tři právní subjekty, jež by poskytovaly různé základní služby, aniž by se na ně vztahovalo nařízení, které platí pro centrální depozitáře. ECB má za to, že toto nařízení by se mělo vztahovat na každou právnickou osobu, která poskytuje kteroukoli ze tří základních služeb uvedených v oddíle A přílohy.
2. Spolupráce mezi orgány
2.1 |
Navrhované nařízení přiznává vedoucí roli příslušným orgánům dohledu a podpůrnou úlohu členům Evropského systému centrálních bank (ESCB) jakožto příslušným orgánům ve vztahu k centrálním depozitářům. S ohledem na úlohu centrálních bank jakožto orgánů dozoru a/nebo emisních centrálních bank, jakož i s ohledem na skutečnost, že centrální banky využívají služeb centrálních depozitářů k zúčtování operací měnové politiky, by navrhované nařízení mělo zajistit, aby pravomoci příslušných orgánů a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) byly doplněny a vyváženy přiměřenou účastí členů ESCB. Centrální banky a regulátoři trhu s cennými papíry ve Výboru pro platební styk a zúčtování (CPSS) a v Mezinárodní organizaci komisí pro cenné papíry (IOSCO) uznali význam regulace, dohledu a dozoru nad infrastrukturami finančního trhu včetně centrálních depozitářů (12). ECB se domnívá, že navrhované nařízení by mělo být v souladu se zásadami CPSS-IOSCO. Je třeba podporovat účinnou a úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány a členy ESCB, a to jak z hlediska dozoru, tak z hlediska jejich funkce emisních centrálních bank, aniž by při tom byly dotčeny pravomoci centrální banky (13). |
2.2 |
ECB si dále všímá skutečnosti, že navrhované nařízení již nyní vymezuje několik oblastí spolupráce, a navrhuje některé další oblasti, u nichž má za to, že účast ESMA a ESCB je rovněž nezbytná. ECB kromě toho zdůrazňuje, že společné práce ESMA a ESCB je třeba při přípravě návrhů technických norem. To by mělo zajistit, aby členové ESCB nemuseli vyvíjet dodatečné a případně rozdílné požadavky v rámci opatření dozoru včetně právních aktů. Navíc by tím odpadla potřeba neustálého hodnocení centrálních depozitářů, které se účastní zúčtování operací měnové politiky, z hlediska uživatelských standardů (14), které by bylo jinak nezbytné s ohledem na splnění právní povinnosti ESCB. Zásadní význam má v této souvislosti též včasná a dostatečná výměna nezbytných informací, a to i pro účely finanční stability, dozoru a pro statistické účely. |
2.3 |
Navrhované nařízení by proto mělo zakotvit pravidla v oblasti spolupráce, jež by umožnila, aby příslušné orgány plnily své povinnosti jak ve svém domovském státě, tak i v přeshraničním kontextu v souladu se zásadami CPSS-IOSCO (15). Navrhované nařízení by mělo usnadňovat komplexní dohled a dozor v přeshraničním kontextu, a to s ohledem na očekávaný vývoj přeshraničních operací a vypořádání, jakož i propojení mezi centrálními depozitáři, jež budou usnadněna a podpořena zavedením společné platformy T2S. Příslušné orgány by měly mít možnost rozhodnout o tom, jaká forma postupů spolupráce je pro ně vhodná. V této souvislosti by mohla být zvážena možnost zřídit kolegia orgánů, zejména pokud se centrální depozitář přeshraniční činností zabývá prostřednictvím dceřiné společnosti nebo pobočky nebo pokud k poskytování přeshraničních služeb dochází ve značném rozsahu (16). |
3. Makroobezřetnostní dohled
Je uznávanou skutečností, že odolné infrastruktury finančního trhu včetně vypořádacích systémů zásadně přispívají k finanční stabilitě, neboť snižují systémové riziko (17). ECB poznamenává, že makroobezřetnostní dohled by ze strany Evropské rady pro systémová rizika, případně ze strany příslušných vnitrostátních orgánů měl být vykonáván tak, aby nebyly dotčeny příslušné pravomoci členů ESCB.
4. Vypořádání v penězích centrální banky
Navrhované nařízení umožňuje, aby centrální depozitáře nabídly peněžní vypořádání v penězích komerční banky, pokud vypořádání v penězích centrální banky není vhodné a možné (18). To je v souladu se zásadami CPSS-IOSCO a doporučeními ESCB-CESR (19), jež potvrzují, že likvidita centrální banky a peníze komerční banky nejsou, pokud se týká rizika, rovnocennými možnostmi. Pokud je centrálnímu depozitáři umožněno, aby nabízel hotovostní vypořádání v penězích komerční banky, měl by být povinen zavést přísná kritéria pro úvěrovou instituci, která jedná jako zúčtovací banka, a sledovat jejich plnění (20). ECB dále vítá, že navrhované nařízení neupravuje přístup k úvěru od centrální banky včetně nouzového poskytnutí likvidity, což je výsadou centrálních bank a pojí se přímo s měnovou politikou.
5. Centrální depozitáře a bankovní doplňkové služby
5.1 |
Navrhované nařízení stanoví, že centrální depozitáře samy nemohou poskytovat žádné bankovní doplňkové služby a že by namísto toho měly být oprávněny určit jednu či více úvěrových institucí, které by poskytovaly určité bankovní doplňkové služby vymezené v navrhovaném nařízení. Formou výjimky a s ohledem na určité záruky však mohou některé centrální depozitáře získat oprávnění poskytovat tyto služby v omezeném rozsahu (21). |
5.2 |
To je třeba pozorně přezkoumat za účelem zajištění souladu se soutěžními pravidly, s právním rámcem pro systémový makroobezřetnostní dohled a s bankovním právním rámcem Unie (22), jakož i vhodného rozdělení úkolů mezi orgány dohledu nad centrálními depozitáři a orgány bankovního dohledu. Jak ECB zdůraznila v předchozím stanovisku, upřednostňuje v tomto ohledu systematické zapojení Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), který by učinil veškeré předchozí technické analýzy, pokud se týká bankovní legislativy Unie (23). Navrhované nařízení konkrétně rozlišuje mezi bankovními doplňkovými službami, které jsou určeny pro účastníky vypořádacího systému a které se týkají služby vypořádání na straně jedné, a bankovními doplňkovými službami ve vztahu k jiným základním či doplňkovým službám na straně druhé (24). Rovněž zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci k upřesnění těchto doplňkových služeb (25). ECB má za to, že shora uvedené rozdělení je nejasné a že bankovní doplňkové služby, na něž se odkazuje, by měly být v nejvyšší možné míře uvedeny do souladu s terminologií používanou v evropské bankovní legislativě. |
5.3 |
Rámec pro poskytování bankovních doplňkových služeb by měl být provázen vhodným zmírněním rizik, přičemž by mělo být zaručeno, aby centrální depozitáře mohly své služby poskytovat účinným způsobem. S ohledem na zásadní povahu této problematiky by zřejmě bylo vhodné provést komplexnější posouzení různých možností poskytování bankovních doplňkových služeb. Toto posouzení by bylo užitečné k tomu, aby se v plném rozsahu určila a) různá rizika včetně rizika souvisejícího s řešením problémů, jakož i právního, úvěrového, operačního a obchodního rizika i rizika likvidity a b) profily účinnosti spjaté s těmito možnostmi, přičemž by pomohlo stanovit nejbezpečnější a nejúčinnější model. ECB je připravena k tomuto posouzení přispět. Dále by neměla existovat nejistota, pokud se týká přesného rozsahu bankovních doplňkových služeb, které by určené úvěrové instituce byly oprávněny vykonávat (26), obezřetnostních požadavků, které by se na tyto instituce vztahovaly, jakož i stupeň autonomie těchto institucí vůči bankovnímu právnímu rámci (27). |
5.4 |
Navrhované nařízení omezuje poskytování služeb určenou úvěrovou institucí, která patří do stejné skupiny jako centrální depozitář (28). ECB vychází z toho, že důvodem tohoto omezení jsou úvahy týkající se rizik, zejména zabránění účinku přelévání. ECB doporučuje toto omezení rozšířit na všechny úvěrové instituce, které účastníkům vypořádacího systému poskytují bankovní služby uvedené v oddílu C přílohy, s ohledem na možné negativní účinky případného řešení problémů nebo insolvence úvěrové instituce na schopnost centrálního depozitáře nadále plnit své funkce, zejména funkce založené na mechanismu dodání proti zaplacení. |
5.5 |
V neposlední řadě má ECB za to, že navrhovaný postup pro udělování výjimek je poněkud složitý a mohl by být v zájmu dosažení nezbytné míry jistoty a jednotnosti zefektivněn. Pro účely určování, zda má být výjimka udělena či nikoli, by kromě nezbytných kvalitativních kritérií uvedených v návrhu mělo být zejména zajištěno přijetí objektivních kritérií včetně kvantitativních kritérií, pokud je to možné. |
6. Soulad s globálními standardy platnými pro centrální depozitáře
Navrhované nařízení uznává, že nařízení by mělo vycházet ze stávajících doporučení vypracovaných CPSS-IOSCO (29). Mezi zásadami CPSS-IOSCO a navrhovaným nařízením však existuje určitý nesoulad, který ECB doporučuje odstranit. Navrhované nařízení například neupravuje požadavky týkající se zprostředkované účasti (30). Navrhované nařízení kromě toho zmiňuje nezbytnost řídit rizika vyplývající ze vzájemné provázanosti (31) jen v souvislosti s operačním rizikem (32). Nesoulad existuje i ohledně řízení rizika likvidity (33), tj. navrhované nařízení nerozlišuje mezi systémy s odloženým netto vypořádáním, které poskytují záruku zúčtování, a těmito systémy, které tuto záruku neposkytují. To není v souladu se zásadami CPSS-IOSCO, které vyžadují, aby systémy s odloženým netto vypořádáním, které poskytují záruku zúčtování, kryly úvěrové a likviditní expozice v plném rozsahu, zatímco systémy s odloženým netto vypořádáním bez záruky zúčtování mají krýt úvěrové expozice vůči dvěma největším účastníkům a jejich přidruženým společnostem a likviditní expozice vůči největšímu účastníkovi a jeho přidruženým společnostem.
7. Externí zajišťování služeb u veřejných subjektů
Navrhované nařízení zavádí požadavky, které musí centrální depozitáře splňovat při externím zajišťování části své činnosti (34). Je dána výjimka pro případ, že centrální depozitář zajišťuje určité své operace externě u veřejných subjektů, za předpokladu, že se toto zajišťování řídí příslušným právním, regulačním a organizačním rámcem. ECB si všímá skutečnosti, že tato výjimka by se vztahovala na stávající projekt T2S prováděný Eurosystémem. ECB vítá tuto výjimku, která zohledňuje, že externí zajišťování činností může být velmi prospěšné pro hospodářství, přispívá k plnění úkolů Eurosystému a řídí se rámcovou smlouvou, která obsahuje záruky (35).
8. Kolize právních řádů
Navrhované nařízení stanoví obecné pravidlo, že veškeré otázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k cenným papírům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden účet cenných papírů (36). Zatímco toto obecné pravidlo je v souladu s přístupem, který je uplatňován v jiných právních aktech Unie a který na majetkové aspekty ve vztahu k cenným papírům uplatňuje právo sídla příslušného zprostředkovatele (37), má ECB zásadní námitky vůči zavedení dodatečných kolizních norem, které by nebyly v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a negativně by ovlivnily právní jistotu (38).
Jak ECB uvedla v předchozím stanovisku, zatímco jasná a jednoduchá kolizní norma pro všechny aspekty zaknihovaných cenných papírů je důležitým předpokladem pro účinnou a bezpečnou přeshraniční držbu finančních nástrojů a jejich převod, praktické uplatňování jednotné kolizní úpravy pro přeshraniční zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v Unii nadále vykazuje rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o výklad pojmu „místo účtu“ (39). V tomto ohledu ECB považuje za nezbytné harmonizovat různé právní rámce Unie týkající se držby a zcizování cenných papírů, jakož i výkon práv spojených s cennými papíry v souladu se závěrečnou zprávou Skupiny pro právní jistotu (40).
9. Zvláštní úprava řešení problémů centrálních depozitářů
Vzhledem k tomu, že navrhované nařízení neobsahuje zvláštní ucelenou úpravu řešení problémů centrálních depozitářů, doporučuje ECB tuto úpravu zavést.
Tam, kde ECB doporučuje změnu navrhovaného nařízení, jsou v příloze uvedeny konkrétní pozměňovací návrhy spolu s příslušným odůvodněním.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. srpna 2012.
Prezident ECB
Mario DRAGHI
(1) COM(2012) 73 final.
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1). V současné době probíhá přezkum této směrnice. Viz návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, KOM(2011) 656 v konečném znění, a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (nařízení o infrastruktuře evropských trhů) o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, KOM(2011) 652 v konečném znění.
(3) Viz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, KOM(2010) 484 v konečném znění.
(4) Viz odstavec 1 důvodové zprávy k navrhovanému nařízení.
(5) Viz rovněž odpověď ECB ze dne 22. března 2011 (dále jen „odpověď ECB“) na veřejnou konzultaci Komise k centrálním depozitářům cenných papírů a harmonizaci určitých aspektů vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii (dále jen „konzultace Komise“). Odpověď ECB je k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu
(6) Viz čl. 1 odst. 1 navrhovaného nařízení.
(7) Směrnice 2004/39/ES. Návrh Komise zrušit směrnici 2004/39/ES (viz poznámka pod čarou 3) rovněž zahrnuje pojem emisních povolenek.
(8) Viz čl. 4 odst. 18 směrnice 2004/39/ES.
(9) Viz čl. 4 odst. 19 směrnice 2004/39/ES.
(10) Emisní povolenky jsou v navrhovaném nařízení definovány odkazem na nařízení Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).
(11) Viz čl. 2 odst. 1 bod 1 a oddíl A přílohy navrhovaného nařízení.
(12) Viz dokument CPSS-IOSCO, „Principles for financial market infrastructures“, duben 2012, jenž je k dispozici na internetových stránkách BIS http://www.bis.org, zejména kapitola 4 (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“).
(13) Viz stanovisko ECB CON/2011/1 ze dne 13. ledna 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. C 57, 23.2.2011, s. 1). Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu
(14) „Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations“, Evropský měnový institut, leden 1998.
(15) Viz zejména Odpovědnost E (Spolupráce s ostatními orgány) v zásadách CPSS-IOSCO.
(16) Unijní legislativní rámec nařízení o infrastruktuře evropských trhů a směrnice 2006/48/ES o přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1), jakož i zásady CPSS-IOSCO již upravují zřizování kolegií.
(17) Viz Rada pro finanční stabilitu, „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions — recommendations and time lines“, říjen 2010, s. 8.
(18) Čl. 37 odst. 2 navrhovaného nařízení.
(19) V tomto směru viz zásada 9 v rámci zásad CPSS-IOSCO a doporučení 10 v rámci dokumentu ESCB-CESR s názvem „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union“, květen 2009 (dále jen „doporučení ESCB-CESR“).
(20) V tomto směru viz zásada 9 v rámci zásad CPSS-IOSCO a doporučení 10 v rámci doporučení ESCB-CESR.
(21) Viz zejména hlava IV a oddíl C přílohy navrhovaného nařízení.
(22) Viz směrnice 2006/48/ES a změny, které jsou v současné době projednávány v rámci kompromisních návrhů předsednictví.
(23) V tomto směru viz odstavec 3.2 stanoviska ECB CON/2012/5 ze dne 25. ledna 2012 k návrhu směrnice o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky a k návrhu nařízení o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (Úř. věst. C 105, 11.4.2012, s. 1).
(24) Viz oddíl C přílohy navrhovaného nařízení.
(25) Viz čl. 2 odst. 2 navrhovaného nařízení.
(26) Viz článek 54 navrhovaného nařízení.
(27) V tomto směru viz články 57 a 58 navrhovaného nařízení.
(28) Viz čl. 52 odst. 5 navrhovaného nařízení.
(29) Viz 25. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.
(30) Viz zásada 19 v rámci zásad CPSS-IOSCO.
(31) Viz zásada 3 v rámci zásad CPSS-IOSCO.
(32) Čl. 42 odst. 6 navrhovaného nařízení.
(33) Viz zásada 7 v rámci zásad CPSS-IOSCO a článek 57 navrhovaného nařízení.
(34) Viz článek 28 navrhovaného nařízení.
(35) Viz konzultace Komise a odpověď ECB.
(36) Viz čl. 46 odst. 1 navrhovaného nařízení.
(37) Viz článek 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45), článek 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43) a článek 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15).
(38) Viz čl. 46 odst. 2 navrhovaného nařízení.
(39) V tomto směru viz stanovisko ECB CON/2008/37 ze dne 7. srpna 2008 k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 98/26/ES a směrnice 2002/47/ES (Úř. věst. C 216, 23.8.2008, s. 1), odstavec 8.
(40) Viz http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf
PŘÍLOHA
Pozměňovací návrhy
Text navrhovaný Komisí |
Změny navrhované ECB (1) |
||||||||||||||||
Změna č. 1 |
|||||||||||||||||
6. bod odůvodnění |
|||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Tato změna zohledňuje přijetí zásad CPSS-IOSCO a vyjasňuje odkaz na ESCB-CESR. |
|||||||||||||||||
Změna č. 2 |
|||||||||||||||||
8. bod odůvodnění |
|||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zdůraznit význam úzké a rovné spolupráce mezi ESMA a ESCB při přípravě návrhů technických norem. Rovněž se zabývá přístupem relevantních zúčastněných stran k informacím. Tato změna podporuje navrhované změny článku 20. |
|||||||||||||||||
Změna č. 3 |
|||||||||||||||||
25. bod odůvodnění |
|||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je vyjasnit text tohoto bodu odůvodnění a zohlednit přijetí zásad CPSS-IOSCO. |
|||||||||||||||||
Změna č. 4 |
|||||||||||||||||
35. bod odůvodnění |
|||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Změna zavádí odkaz na směrnici 98/26/ES, neboť čl. 3 odst. 4 této směrnice vyžaduje, aby systémy v co nejvyšší míře koordinovaly pravidla všech dotčených interoperabilních systémů. Viz rovněž návrh vložit nový odstavec do článku 45 navrhovaného nařízení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 5 |
|||||||||||||||||
Čl. 1 odst. 4 a čl. 1 odst. 5 (nový) |
|||||||||||||||||
„4. Články 9 až 18 a 20, jakož i ustanovení hlavy IV se nevztahují na členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), jiné vnitrostátní subjekty členských států plnící podobné funkce nebo veřejné subjekty členských států pověřené správou veřejného dluhu nebo do ní zasahující.“ |
„4. Toto nařízení se nevztahuje na členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), nebo veřejné subjekty členských států pověřené správou veřejného dluhu nebo do ní zasahující. 5. Bez ohledu na odstavec 4 se toto nařízení, s výjimkou čl. 7 odst. 1 a článků 9 až 18, 20, 25 a 44 a ustanovení hlavy IV, vztahuje na členy ESCB, pokud provozují vypořádací systém a poskytují základní služby uvedené v oddílu A přílohy.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění ECB podporuje, aby pro členy ESCB byla zakotvena obecná výjimka z právních předpisů týkajících se finančních služeb. Současně podporuje, aby se navrhované nařízení s výjimkou požadavků na povolení a dohled, které jsou uvedeny v článcích 9 až 18 a 20, a s výjimkou hlavy IV vztahovalo na členy ESCB, kteří provozují vypořádací systémy. Cílem této změny je právě toto zakotvit. Kromě toho se vypouští odkaz na jiné vnitrostátní subjekty členských států plnící podobné funkce, neboť s ohledem na odkaz na členy ESCB je tento odkaz nadbytečný. |
|||||||||||||||||
Změna č. 6 |
|||||||||||||||||
Čl. 2 odst. 1 |
|||||||||||||||||
„ „centrálním depozitářem cenných papírů“ (dále jen „centrální depozitář“) se rozumí právnická osoba, která provozuje vypořádací systém, jak je uvedeno v příloze v oddíle A bodě 3, a poskytuje alespoň jednu další základní službu uvedenou v příloze v oddíle A;“ |
„ „centrálním depozitářem cenných papírů“ (dále jen „centrální depozitář“) se rozumí právnická osoba, která poskytuje alespoň jednu základní službu uvedenou v příloze v oddíle A;“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Touto změnou se mění definice centrálního depozitáře, aby se zamezilo regulatorní arbitráži, k níž by mohlo dojít, kdyby centrální depozitář vytvořil dva nebo tři právní subjekty, jež by poskytovaly různé základní služby, aniž by se na ně vztahovalo nařízení, které platí pro centrální depozitáře. ECB má za to, že nařízení by se mělo vztahovat na jakoukoli právnickou osobu, která poskytuje kteroukoli ze tří základních služeb uvedených v oddíle A přílohy. |
|||||||||||||||||
Změna č. 7 |
|||||||||||||||||
Čl. 3 odst. 1 |
|||||||||||||||||
„1. Společnost vydávající převoditelné cenné papíry, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích, zajistí, aby tyto cenné papíry byly zachyceny v zaknihované podobě prostřednictvím imobilizace vydáním hromadného cenného papíru zastupujícího celou emisi nebo formou přímé emise cenných papírů v dematerializované podobě.“ |
„1. Právní subjekt vydávající převoditelné cenné papíry, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích, zajistí, aby tyto cenné papíry byly zachyceny v zaknihované podobě prostřednictvím imobilizace vydáním hromadného cenného papíru zastupujícího celou emisi nebo formou přímé emise cenných papírů v dematerializované podobě.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Převoditelné cenné papíry mohou vydávat společnosti a jiné právní subjekty jako například členské státy, regionální či místní orgány členských států či veřejné mezinárodní instituce. ECB navrhuje rozšířit oblast působnosti čl. 3 odst. 1 navrhovaného nařízení tím, že se pojem „společnost“ nahradí pojmem „právní subjekt“, čímž se zahrnou i emitenti, kteří nejsou společnostmi. Bude-li návrh přijat, měl by být odpovídajícím způsobem změněn čl. 4 odst. 1 navrhovaného nařízení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 8 |
|||||||||||||||||
Čl. 6 odst. 4 |
|||||||||||||||||
„4. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem k upřesnění postupů uvedených v odstavcích 1 a 2, které mají umožnit potvrzení příslušných údajů obchodů a usnadnit vypořádání, a podrobností týkajících se nástrojů pro sledování uvedených v odstavci 3, pomocí nichž má být zjišťováno pravděpodobné selhání vypořádání. […]“ |
„4. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy Evropského systému centrálních bank vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění postupů uvedených v odstavcích 1 a 2, které mají umožnit potvrzení příslušných údajů obchodů a usnadnit vypořádání, a podrobností týkajících se nástrojů pro sledování uvedených v odstavci 3, pomocí nichž má být zjišťováno pravděpodobné selhání vypořádání. […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem změny je zajistit, aby se ESCB mohla v dostatečné míře zapojit do přípravy návrhů regulačních norem, které vypracovává ESMA. |
|||||||||||||||||
Změna č. 9 |
|||||||||||||||||
Čl. 7 odst. 1 |
|||||||||||||||||
„1. Centrální depozitář u každého vypořádacího systému, který provozuje, zavede systém pro sledování případů selhání vypořádání obchodů s finančními nástroji uvedenými v čl 5 odst. 1. Pravidelně předkládá zprávy příslušnému orgánu a každé osobě s oprávněným zájmem, pokud jde o počet a podrobnosti případů selhání vypořádání a další důležité informace. Příslušné orgány sdílejí veškeré důležité informace o případech selhání vypořádání s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.“ |
„1. Centrální depozitář u každého vypořádacího systému, který provozuje, zavede systém pro sledování případů selhání vypořádání obchodů s finančními nástroji uvedenými v čl. 5 odst. 1. Pravidelně předkládá zprávy příslušnému orgánu, orgánům uvedeným v článku 11 a každé osobě s oprávněným zájmem, pokud jde o počet a podrobnosti případů selhání vypořádání a další důležité informace. Příslušné orgány sdílejí veškeré důležité informace o případech selhání vypořádání s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zajistit, aby příslušné orgány i členové ESCB měli včas k dispozici náležité informace. |
|||||||||||||||||
Změna č. 10 |
|||||||||||||||||
Článek 8 |
|||||||||||||||||
„1. Příslušný orgán členského státu, jehož právem se řídí vypořádací systém provozovaný centrálním depozitářem, je příslušný pro zajištění uplatňování článků 6 a 7 a sledování ukládání sankcí v úzké spolupráci s orgány příslušnými pro dohled nad regulovanými trhy, mnohostrannými obchodními systémy, organizovanými obchodními systémy a ústředními protistranami uvedenými v článku 7. Orgány sledují zejména ukládání sankcí uvedených v čl. 7 odst. 2 a 4 a opatření uvedených v čl. 7 odst. 6. 2. S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii v souvislosti s články 6 a 7 tohoto nařízení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydávat pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
„1. Orgán , uvedený v článku 10 odpovídá za zajištění uplatňování článků 6 a 7 a sledování ukládání sankcí v úzké spolupráci s orgány příslušnými pro dohled nad regulovanými trhy, mnohostrannými obchodními systémy, organizovanými obchodními systémy a ústředními protistranami uvedenými v článku 7 a orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1. Orgány sledují zejména ukládání sankcí uvedených v čl. 7 odst. 2 a 4 a opatření uvedených v čl. 7 odst. 6. 2. S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii v souvislosti s články 6 a 7 tohoto nařízení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vydávat pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění V článku 1 navrhovaného nařízení není obsažena definice pojmu „příslušný orgán“. Cílem změny odstavce 1 je objasnit, že orgány uvedené v článku 10 a čl. 11 odst. 1 by měly zajišťovat soulad s články 6 a 7. ECB si dále všímá skutečnosti, že odkaz na rozhodné právo není v souladu s terminologií používanou ve směrnici 98/26/ES (2). Cílem změny odstavce 2 je zajistit, aby se členové ESCB mohli v dostatečné míře zapojit do přípravy pokynů. Odpovídajícím způsobem by měly být změněny čl. 7odst. 8, čl. 15 odst. 7 až 8, čl. 20 odst. 8 až 9, čl. 24 odst. 8, čl. 27 odst. 3 až 4, čl. 30 odst. 6, čl. 34 odst. 4, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 9, čl. 42 odst. 7, čl. 44 odst. 3, čl. 47 odst. 6, čl. 50 odst. 6, čl. 51 odst. 5, čl. 53 odst. 6, čl. 57 odst. 5 a čl. 58 odst. 4. |
|||||||||||||||||
Změna č. 11 |
|||||||||||||||||
Čl. 11 odst. 1 |
|||||||||||||||||
„1. Následující orgány se podílejí na povolování centrálních depozitářů a dohledu nad nimi, kdykoli je to výslovně uvedeno v tomto nařízení:
|
„1. Následující orgány se podílejí na povolování centrálních depozitářů a dohledu nad nimi, kdykoli je to výslovně uvedeno v tomto nařízení:
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je objasnit úlohu emisní centrální banky, jakož i skutečnost, že vypořádáním v penězích centrální banky by se mělo rozumět vypořádání v měně, kterou tato centrální banka vydává. |
|||||||||||||||||
Změna č. 12 |
|||||||||||||||||
Čl. 12 odst. 1 druhý pododstavec |
|||||||||||||||||
„S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii, včetně spolupráce mezi orgány uvedenými v článcích 9 a 11 při různém posuzování nezbytném pro uplatňování tohoto nařízení, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydávat pokyny určené orgánům uvedeným v článku 9 v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
„S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii, včetně spolupráce mezi orgány uvedenými v článcích 9 a 11 při různém posuzování nezbytném pro uplatňování tohoto nařízení, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vydávat pokyny určené orgánům uvedeným v článku 9 v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem navrhované změny je zajistit náležité zapojení členů ESCB jakožto orgánů uvedených v článku 11 navrhovaného nařízení do přípravy pokynů. |
|||||||||||||||||
Změna č. 13 |
|||||||||||||||||
Článek 13 |
|||||||||||||||||
„Orgány uvedené v článcích 9 a 11 neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a všechny ostatní orgány o naléhavé situaci týkající se centrálního depozitáře, včetně jakýchkoli změn na finančních trzích, které mohou mít nepříznivý dopad na likviditu trhu a stabilitu finančního systému v některém z členských států, v nichž je centrální depozitář nebo jeden z jeho účastníků usazen.“ |
„Aniž je dotčeno oznámení uvedené v článku 6 směrnice 98/26/ES, orgány uvedené v článcích 9 a 11 neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, ESRB a všechny ostatní orgány o naléhavé situaci týkající se centrálního depozitáře, včetně jakýchkoli změn na finančních trzích, které mohou mít nepříznivý dopad na likviditu trhu, stabilitu měny, v níž dochází k vypořádání, jednotnost měnové politiky a stabilitu finančního systému v některém z členských států, v nichž je centrální depozitář nebo jeden z jeho účastníků usazen.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zajistit zapojení ESRB s ohledem na povahu uvedené naléhavé situace, která může ovlivnit stabilitu finančního systému. Jejím cílem je rovněž objasnit, že stabilita příslušných měn a jednotnost měnové politiky jsou důležitými faktory pro bezpečnost centrálních depozitářů. Postupy poskytování informací uvedenými v tomto článku by nemělo být dotčeno oznámení vyžadované na základě čl. 6 odst. 3 směrnice 98/26/ES. |
|||||||||||||||||
Změna č. 14 |
|||||||||||||||||
Čl. 15 odst. 5 |
|||||||||||||||||
„5. Příslušný orgán před udělením povolení žádajícímu centrálnímu depozitáři konzultuje příslušné orgány druhého zúčastněného členského státu v případě, že: […]“ |
„5. Příslušný orgán před udělením povolení žádajícímu centrálnímu depozitáři konzultuje příslušné orgány a orgány, uvedené v článku 11, druhého zúčastněného členského státu v případě, že: […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Zásady CPSS-IOSCO zdůrazňují význam spolupráce mezi centrálními bankami, orgány dohledu a jinými příslušnými orgány. Cílem navrhované změny je zajistit tuto spolupráci, pokud se týká pravidel platných pro udělování povolení centrálním depozitářům. Bude-li návrh přijat, měly by být odpovídajícím způsobem změněny čl. 17 odst. 2, čl. 18 odst. 2, článek 22 a článek 23 navrhovaného nařízení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 15 |
|||||||||||||||||
Čl. 17 odst. 1 písm. d) |
|||||||||||||||||
„Povolený centrální depozitář předloží příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, žádost o povolení, přeje-li si externě zajišťovat určitou základní službu u třetí strany podle článku 28 nebo rozšířit svou činnost o jednu nebo více z těchto činností: […]
|
„Povolený centrální depozitář předloží příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, žádost o povolení, přeje-li si externě zajišťovat určitou základní službu u třetí strany podle článku 28 nebo rozšířit svou činnost o jednu nebo více z těchto činností: […];
|
||||||||||||||||
Odůvodnění S ohledem na administrativní zátěž by měl být postup zakotvený v čl. 17 odst. 1 omezen na interoperabilní propojení centrálních depozitářů. ECB rovněž navrhuje, aby obdobné změny byly provedeny i v čl. 45 odst. 2 a v čl. 50 odst. 3 navrhovaného nařízení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 16 |
|||||||||||||||||
Čl. 19 odst. 2 |
|||||||||||||||||
„2. Centrální banky neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o každém centrálním depozitáři, který provozují.“ |
„2. Členové ESCB informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o každém vypořádacím systému, který provozují.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem změny je objasnit rozsah působnosti čl. 19 odst. 2. V souladu s 9. bodem odůvodnění a s čl. 1 odst. 4 navrhovaného nařízení tato změna objasňuje, že členové ESCB neprovozují centrální depozitáře, avšak mohou provozovat vypořádací systém a poskytovat jiné základní služby uvedené v oddílu A přílohy. |
|||||||||||||||||
Změna č. 17 |
|||||||||||||||||
Článek 20 |
|||||||||||||||||
„1. Příslušný orgán alespoň jednou ročně prověří opatření, strategie, procesy a mechanismy zavedené centrálním depozitářem z hlediska souladu s tímto nařízením a vyhodnotí rizika, kterým centrální depozitář je nebo může být vystaven. […] 4. Při prověření a vyhodnocení podle odstavce 1 konzultuje příslušný orgán v rané fázi příslušné orgány uvedené v článku 11 ohledně fungování vypořádacích systémů provozovaných daným centrálním depozitářem. 5. Příslušný orgán pravidelně a alespoň jednou ročně informuje příslušné orgány uvedené v článku 11 o výsledcích prověření a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí. […]“ |
„1. Příslušný orgán alespoň jednou ročně prověří opatření, strategie, procesy a mechanismy zavedené centrálním depozitářem z hlediska souladu s tímto nařízením a vyhodnotí rizika, kterým centrální depozitář je nebo může být vystaven nebo která jsou nebo mohou být s jeho činností spojena. Příslušný orgán je oprávněn shromažďovat veškeré relevantní informace, které jsou pro dané vyhodnocení nezbytné. […] 4. Při prověření a vyhodnocení podle odstavce 1 příslušný orgán v rané fázi úzce spolupracuje s příslušnými orgány uvedenými v článku 11 ohledně fungování vypořádacích systémů provozovaných daným centrálním depozitářem. 5. Příslušný orgán pravidelně předem projednává s příslušnými orgány uvedenými v článku 11 výsledky prověření a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí. […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem změny v odstavci 1 je zajistit, aby příslušné orgány shromažďovaly a získávaly veškeré relevantní informace, které jsou nezbytné pro vyhodnocení a makroobezřetnostní analýzu rizik, kterým centrální depozitář je či může být vystaven, včetně rizik spojených s jeho systémovou úlohou. Cílem změn v odstavcích 4 a 5 je formalizovat úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány, orgány dozoru a jinými příslušnými orgány. |
|||||||||||||||||
Změna č. 18 |
|||||||||||||||||
Čl. 21 odst. 2 |
|||||||||||||||||
„2. Centrální depozitář, který zamýšlí poskytovat služby poprvé na území jiného členského státu nebo změnit rozsah poskytovaných služeb, sdělí příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, tyto informace:
|
„2. Centrální depozitář, který zamýšlí poskytovat služby poprvé na území jiného členského státu nebo změnit rozsah poskytovaných služeb, sdělí příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, tyto informace:
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Centrální depozitář by měl informovat o měně či měnách, v nichž provádí vypořádání. Tato informace je nezbytná pro určení emisních centrálních bank, které by měly být zapojeny do procesu povolování a hodnocení tohoto centrálního depozitáře. |
|||||||||||||||||
Změna č. 19 |
|||||||||||||||||
Čl. 21 odst. 3 |
|||||||||||||||||
„3. Do tří měsíců od obdržení informací uvedených v odstavci 2 příslušný orgán sdělí tyto informace příslušnému orgánu hostitelského členského státu, ledaže by měl s ohledem na plánované poskytování služeb důvody pochybovat o přiměřenosti administrativní struktury nebo finanční situace centrálního depozitáře, který zamýšlí poskytovat služby v hostitelském členském státě.“ |
„3. Do tří měsíců od obdržení informací uvedených v odstavci 2 příslušný orgán sdělí tyto informace orgánům uvedeným v článku 11 a příslušnému orgánu hostitelského členského státu, ledaže by měl s ohledem na plánované poskytování služeb důvody pochybovat o přiměřenosti administrativní struktury nebo finanční situace centrálního depozitáře, který zamýšlí poskytovat služby v hostitelském členském státě.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem změny je zajistit, aby i orgány uvedené v článku 11 navrhovaného nařízení měly k dispozici okamžitě a na rovném základě informace uvedené v čl. 21 odst. 2 navrhovaného nařízení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 20 |
|||||||||||||||||
Článek 20a Služební tajemství (nový) |
|||||||||||||||||
[Text neexistuje] |
„1. Povinnost zachovat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro orgány uvedené v článcích 10 a 11, pro ESMA nebo pro auditory a experty pověřené příslušnými orgány, ESMA či ESRB. Tyto osoby nesmějí sdělit žádné osobě ani žádnému orgánu důvěrné informace, které se dozvědí při plnění svých povinností, s výjimkou souhrnné či celkové formy tak, aby nebylo možno určit totožnost jednotlivého centrálního depozitáře nebo jiné osoby, aniž jsou dotčeny případy, na něž se vztahuje trestní či daňové právo nebo jiná ustanovení tohoto nařízení. 2. Byl-li na centrální depozitář vyhlášen konkurs nebo nařízena nucená likvidace, lze důvěrné informace, které se netýkají třetích osob, zveřejnit v občanském nebo obchodním soudním řízení, je-li to nutné k průběhu řízení. 3. Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním a daňovým právem, mohou orgány uvedené v článcích 10 a 11, ESMA anebo subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které obdrží důvěrné informace podle tohoto nařízení, tyto informace použít – v případě příslušných orgánů – pouze k plnění svých povinností a výkonu svých funkcí, včetně zpřístupnění informací nadřízenému orgánu, v oblasti působnosti tohoto nařízení nebo – v případě jiných orgánů, subjektů nebo fyzických či právnických osob – pouze k účelu, ke kterému jim byly poskytnuty, anebo v správních nebo soudních řízeních, která s výkonem těchto funkcí konkrétně souvisejí. Pokud s tím ESMA, příslušný orgán nebo jiný orgán, subjekt nebo osoba sdělující informace souhlasí, může je orgán, který je obdržel, použít pro jiné nekomerční účely. 4. Veškeré důvěrné informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství podle odstavců 1, 2 a 3. Tyto podmínky však nebrání ESMA nebo orgánům uvedeným v článcích 10 a 11 ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s jejich úkoly stanovenými právními předpisy a s jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu nebo fyzické či právnické osoby, které tyto informace poskytly. 5. Odstavce 1, 2 a 3 nebrání orgánům uvedeným v článcích 10 a 11, aby si v souladu s vnitrostátním právem vyměňovaly nebo předávaly důvěrné informace, které neobdržely od příslušného orgánu jiného členského státu.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu služebního tajemství, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20a. |
|||||||||||||||||
Změna č. 21 |
|||||||||||||||||
Článek 20b Výměna informací (nový) |
|||||||||||||||||
[Text neexistuje] |
„1. ESMA, orgány uvedené v článcích 10 a 11 a další příslušné orgány si navzájem neprodleně poskytují informace vyžadované pro účely plnění svých povinností. 2. Orgány uvedené v článcích 10 a 11, jiné příslušné orgány, ESMA a jiné subjekty nebo fyzické a právnické osoby, které získají důvěrné informace při plnění svých povinností podle tohoto nařízení, tyto informace použijí pouze k plnění svých povinností. 3. Příslušné orgány sdělí informaci ESRB a příslušným členům ESCB, pokud má tato informace význam pro plnění jejich povinností.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu výměny informací, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20b. |
|||||||||||||||||
Změna č. 22 |
|||||||||||||||||
Čl. 22 odst. 7 |
|||||||||||||||||
„7. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem zavedení standardních formulářů, vzorů a postupů pro spolupráci podle odstavců 1, 3 a 5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
„7. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem zavedení standardních formulářů, vzorů a postupů pro spolupráci podle odstavců 1, 3 a 5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zajistit, aby byli členové ESCB náležitě zapojeni do přípravy návrhů prováděcích technických norem. |
|||||||||||||||||
Změna č. 23 |
|||||||||||||||||
Čl. 23 odst. 2 |
|||||||||||||||||
„2. Po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uzná Evropský orgán pro cenné papíry a trhy centrální depozitář usazený ve třetí zemi, který požádal o uznání za účelem poskytování služeb uvedených v odstavci 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:
|
„2. Po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uzná Evropský orgán pro cenné papíry a trhy centrální depozitář usazený ve třetí zemi, který požádal o uznání za účelem poskytování služeb uvedených v odstavci 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zajistit, aby se podmínka uvedená v písmenu b) vztahovala na centrální depozitáře ze třetích zemí, které jsou provozovány centrálními bankami a které podléhají pouze dozoru, jako je tomu v současné době v případě některých centrálních depozitářů provozovaných národními centrálními bankami v Unii. Odst. 2 písm. c) by měl zahrnovat centrální banky jakožto orgány dozoru i jakožto emisní centrální banky. |
|||||||||||||||||
Změna č. 24 |
|||||||||||||||||
Čl. 23 odst. 3 |
|||||||||||||||||
„3. Při posuzování, zda jsou podmínky uvedené v odstavci 2 splněny, vede Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultace s těmito subjekty:
|
„3. Při posuzování, zda jsou podmínky uvedené v odstavci 2 splněny, vede Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultace s těmito subjekty:
|
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zajistit, aby do posuzování ze strany ESMA byla v souladu se zásadami CPSS-IOSCO zapojena příslušná emisní centrální banka. |
|||||||||||||||||
Změna č. 25 |
|||||||||||||||||
Čl. 25 odst. 5 |
|||||||||||||||||
„5. Centrální depozitář jednoznačně vymezí úkoly a povinnosti správní rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu.“ |
„5. Centrální depozitář jednoznačně vymezí úkoly a povinnosti správní rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu a auditorovi.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Navrhovaná změna uvádí toto ustanovení do souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení o infrastruktuře evropských trhů. |
|||||||||||||||||
Změna č. 26 |
|||||||||||||||||
Čl. 28 odst. 5 |
|||||||||||||||||
„5. Odstavce 1 až 4 se nepoužijí, jestliže centrální depozitář externě zajišťuje některé služby nebo činnosti u veřejného subjektu a toto externí zajišťování se řídí zvláštním právním, regulačním a organizačním rámcem, na němž se veřejný subjekt a příslušný centrální depozitář dohodly a který formalizovaly a který byl schválen příslušnými orgány na základě požadavků stanovených v tomto nařízení.“ |
„5. Odstavce 1 až 4 se nepoužijí, jestliže centrální depozitář externě zajišťuje některé služby nebo činnosti u veřejného subjektu a toto externí zajišťování se řídí zvláštním právním, regulačním a organizačním rámcem, na němž se veřejný subjekt a příslušný centrální depozitář dohodly a který formalizovaly a který byl schválen příslušnými orgány dotyčného centrálního depozitáře.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Tato změna obsahuje návrhy redakční povahy. Kromě toho se navrhuje vypustit poslední část věty, neboť navrhované nařízení nestanoví žádné zvláštní požadavky ohledně vytvoření tohoto organizačního rámce. |
|||||||||||||||||
Změna č. 27 |
|||||||||||||||||
Článek 35 |
|||||||||||||||||
„1. Centrální depozitář vede u každého vypořádacího systému, který provozuje, evidenci a účty, které mu umožňují kdykoli okamžitě rozlišit cenné papíry jednoho účastníka od cenných papírů jiného účastníka a případně od svých vlastních aktiv. 2. Centrální depozitář vede evidenci a účty, které umožňují účastníkovi rozlišit své cenné papíry od cenných papírů jeho klientů. 3. Centrální depozitář nabízí službu vedení evidence a účtů, které umožňují účastníkovi rozlišit cenné papíry jeho jednotlivých klientů, pokud si to účastník přeje („evidence jednotlivých klientů“). […]“ |
„1. Centrální depozitář vede u každého vypořádacího systému, který provozuje, evidenci a účty, které mu umožňují kdykoli okamžitě oddělit cenné papíry jednoho účastníka od cenných papírů jiného účastníka a případně od svých vlastních aktiv. 2. Centrální depozitář vede evidenci a účty, které umožňují účastníkovi oddělit své cenné papíry od cenných papírů jeho klientů. 3. Centrální depozitář nabízí službu vedení evidence a účtů, které umožňují účastníkovi oddělit cenné papíry jeho jednotlivých klientů, pokud si to účastník přeje („evidence jednotlivých klientů“). […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je vyjasnit, že cenné papíry klientů by měly být odděleny od cenných papírů centrálního depozitáře a jiných klientů. To je v souladu se zásadou č. 11 CPSS-IOSCO. |
|||||||||||||||||
Změna č. 28 |
|||||||||||||||||
Čl. 36 odst. 6 |
|||||||||||||||||
„6. Centrální depozitář zajistí, aby se vypořádání stalo neodvolatelným nejpozději ke konci provozního dne v určený den vypořádání. Na žádost výboru uživatelů zavede systémy, které umožňují vypořádání během provozního dne nebo vypořádání v reálném čase.“ |
„6. Centrální depozitář zajistí, aby se vypořádání stalo neodvolatelným nejpozději ke konci provozního dne v určený den vypořádání. Na žádost výboru uživatelů zavede provozní postupy, které umožňují vypořádání během provozního dne nebo vypořádání v reálném čase.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění V kontextu navrhovaného nařízení má pojem „systém“ zvláštní význam vymezený v článku 2 směrnice 98/26/ES. Cílem uvedené změny je předejít případnému nezamýšlenému výkladu pojmu „systém“. |
|||||||||||||||||
Změna č. 29 |
|||||||||||||||||
Čl. 37 odst. 1 |
|||||||||||||||||
„1. U obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, provádí centrální depozitář, pokud je to vhodné a možné, vypořádání peněžních převodů v příslušném vypořádacím systému prostřednictvím účtů vedených u centrální banky používající tuto měnu.“ |
„1. U obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, provádí centrální depozitář, pokud je to vhodné a možné, vypořádání peněžních převodů v příslušném vypořádacím systému prostřednictvím účtů vedených u centrální banky, která tuto měnu vydává.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění V zájmu ochrany bezpečnosti a účinnosti vypořádání a v souladu se zásadami CPSS-IOSCO je třeba toto ustanovení doplnit tak, aby stanovilo, že u obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, by měl centrální depozitář provádět vypořádání v penězích centrální banky, pokud je to vhodné a možné. Cílem této změny je upřesnit, že účty, na kterých se provádí peněžní vypořádání, by měly být vedeny u centrální banky, která danou měnu vydává, a ne u jakékoli centrální banky, která tuto měnu používá. |
|||||||||||||||||
Změna č. 30 |
|||||||||||||||||
Článek 39 navrhovaného nařízení |
|||||||||||||||||
„Centrální depozitář přijme spolehlivý rámec pro komplexní řízení právních, podnikatelských, operačních a jiných rizik.“ |
„Centrální depozitář přijme spolehlivý rámec pro komplexní řízení právních, podnikatelských, operačních, systémových a jiných rizik.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Centrální depozitáře jsou považovány za systémově důležité tržní infrastruktury. Obezřetnostní požadavky, které se na ně vztahují, by proto měly zahrnovat i systémové riziko. |
|||||||||||||||||
Změna č. 31 |
|||||||||||||||||
Čl. 40 odst. 2 |
|||||||||||||||||
„2. Centrální depozitář koncipuje pravidla, postupy a smlouvy tak, aby mohly být vymáhány ve všech relevantních právních jurisdikcích, a to i v případě selhání účastníka.“ |
„2. Centrální depozitář koncipuje pravidla, postupy a smlouvy tak, aby mohly být vymáhány v případě selhání účastníka.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Jedná se o změnu redakční povahy. Vymahatelnost pravidel, postupů a smluv již zahrnuje jejich vymahatelnost ve všech relevantních jurisdikcích. |
|||||||||||||||||
Změna č. 32 |
|||||||||||||||||
Čl. 45 odst. 4 |
|||||||||||||||||
„4. V případě předběžných převodů cenných papírů mezi propojenými centrálními depozitáři je zakázán zpětný převod cenných papírů před tím, než se první převod stane neodvolatelným.“ |
„4. V případě předběžných převodů cenných papírů mezi propojenými centrálními depozitáři je zakázán zpětný převod cenných papírů nebo jejich další převod na třetí centrální depozitář před tím, než se první převod stane neodvolatelným.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Touto změnou se řeší problém související s možným vytvořením cenných papírů v případě, kdy je předběžný převod zrušen a předběžně převedené cenné papíry jsou převedeny do jiného centrálního depozitáře. Tato rizika se týkají celistvosti emise. |
|||||||||||||||||
Změna č. 33 |
|||||||||||||||||
Čl. 45 odst. 8a (nový) |
|||||||||||||||||
[Text neexistuje] |
„Centrální depozitář zajistí vhodné struktury účtů, které umožní účastníkům včetně jiných centrálních depozitářů, aby se připojili k jeho systémům. Struktura účtů se opírá o vhodné mechanismy vypořádání, úschovy a vhodné fiskální mechanismy.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Pokud centrální depozitář, s nímž je jiný centrální depozitář propojen, neposkytuje vhodné struktury účtů, např. ve formě souhrnných společných účtů, není náležité fungování propojení mezi těmito centrálními depozitáři možné. |
|||||||||||||||||
Změna č. 34 |
|||||||||||||||||
Čl. 45 odst. 9 |
|||||||||||||||||
„9. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem upřesňujících podmínky stanovené v odstavci 3, podle nichž každý druh propojení musí poskytovat přiměřenou ochranu propojených centrálních depozitářů a jejich účastníků, zejména pokud centrální depozitář hodlá stát se účastníkem vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem, sledování a řízení dalších rizikuvedených v odstavci 5 vyplývajících z využití zprostředkovatelů, metod sesouhlasení uvedených v odstavci 6, případů uvedených v odstavci 7, kdy je vypořádání formou dodání proti zaplacení prostřednictvím propojení praktické a proveditelné, a metod jejich posuzování.“ |
„9. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje v úzké spolupráci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem upřesňujících podmínky stanovené v odstavci 3, podle nichž každý druh propojení musí poskytovat přiměřenou ochranu propojených centrálních depozitářů a jejich účastníků, zejména pokud centrální depozitář hodlá stát se účastníkem vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem, sledování a řízení dalších rizikuvedených v odstavci 5 vyplývajících z využití zprostředkovatelů, metody sesouhlasení uvedené v odstavci 6, případy uvedené v odstavci 7, kdy je vypořádání formou dodání proti zaplacení prostřednictvím propojení praktické a proveditelné, ustanovení odstavce [8a] o vhodných strukturách účtů včetně příslušných mechanismů a metody jejich posuzování.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Účelem této změny je zajistit, aby ESMA přijal technické normy týkající se struktury účtů pro propojení centrálních depozitářů. |
|||||||||||||||||
Změna č. 35 |
|||||||||||||||||
Článek 46 |
|||||||||||||||||
„1. Otázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k finančním nástrojům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden příslušný účet. 2. Pokud se účet používá k vypořádání ve vypořádacím systému, je rozhodným právem právo, kterým se řídí vypořádací systém. 3. Pokud se účet nepoužívá k vypořádání ve vypořádacím systému, má se za to, že tento účet je veden v místě obvyklého sídla daného centrálního depozitáře podle vymezení v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008. 4. Použitím práva země určené v tomto článku se rozumí použití právních norem platných v dané zemi, s výjimkou jejích norem mezinárodního práva soukromého.“ |
„1. Aniž jsou dotčeny čl. 2 písm. a) a články 9 a 10 směrnice 98/26/ES, tázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k finančním nástrojům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden příslušný účet. Má se za to, že tento účet je veden v místě obvyklého sídla daného centrálního depozitáře podle vymezení v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008. 2. Jestliže se právo členského státu, v němž je příslušný účet veden, liší od práva, kterým se řídí vypořádací systém, a tento vypořádací systém byl určen v souladu s článkem 2 směrnice 98/26/ES, je rozhodným právem právo, kterým se řídí vypořádací systém.
3. Použitím práva země určené v tomto článku se rozumí použití právních norem platných v dané zemi, s výjimkou jejích norem mezinárodního práva soukromého.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Navrhované nařízení stanoví výjimku ze základního pravidla vymezeného v čl. 46 odst. 1 a umožňuje volbu práva ve vztahu k jakémukoli účtu používanému k vypořádání ve vypořádacím systému. Pojem vypořádacího systému je definován jako formální dohoda, která se řídí právem členského státu, jež si účastníci zvolili (3). Jelikož si účastníci mohou rozhodné právo pro vypořádací systém zvolit, je právo, kterým se vypořádací systém řídí, ve smyslu čl. 46 odst. 2 navrhovaného nařízení, předmětem volby a může se lišit od práva místa, kde je centrální depozitář usazen. Tím vzniká právní nejistota ohledně rozhodného práva, pokud jde o cenné papíry vypořádávané na účtech centrálního depozitáře. Cílem navrhované změny je omezit rozsah volby práva a přitom zohlednit některé specifické případy, kdy se právo členského státu, v němž jsou účty vedeny, liší od práva, kterým se řídí pravidla vypořádacího systému. |
|||||||||||||||||
Změna č. 36 |
|||||||||||||||||
Čl. 52 odst. 2 |
|||||||||||||||||
„2. […] Následně po podrobném posouzení dopadů, konzultaci s dotčenými podniky a po zohlednění stanovisek EBA,ESMA a ECB přijme Komise prováděcí rozhodnutí postupem podle článku 66. Komise své prováděcí rozhodnutí odůvodní. […]“ |
„2. […] Následně po podrobném posouzení dopadů, konzultaci s dotčenýmcentrálním depozitářem a pozohlednění stanovisek EBA, ESMA, ECB a orgánů dohledu a hodnocení ESRB přijme Komise prováděcí rozhodnutí postupem podle článku 66. Komise své prováděcí rozhodnutí odůvodní. […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Touto změnou se upřesňuje, že dotčenými podniky jsou centrální depozitáře a že i ESRB by poskytovala Komisi své hodnocení. |
|||||||||||||||||
Změna č. 37 |
|||||||||||||||||
Čl. 52 odst. 3 |
|||||||||||||||||
„3. Centrální depozitář, který má v úmyslu provádět peněžní vypořádání všech nebo některých obchodů ve vypořádacím systému podle čl. 37 odst. 2 tohoto nařízení, musí získat povolení, aby pro tento účel mohl určit povolenou úvěrovou instituci podle hlavy II směrnice 2006/48/ES, ledaže by příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 tohoto nařízení na základě dostupných důkazů doložil, že expozice jedné úvěrové instituce koncentraci rizik podle čl. 57 odst. 3 a 4 tohoto nařízení není dostatečně omezena. Pokud příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 toto doloží, může požadovat, aby centrální depozitář určil více než jednu uvěrovou instituci. Určené úvěrové instituce se považují za zúčtovatele.“ |
„3. Centrální depozitář, který má v úmyslu provádět peněžní vypořádání všech nebo některých obchodů ve vypořádacím systému podle čl. 37 odst. 2 tohoto nařízení, musí získat povolení, aby pro tento účel mohl určit povolenou úvěrovou instituci podle hlavy II směrnice 2006/48/ES, ledaže by příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 tohoto nařízení na základě dostupných důkazů doložil, že expozice jedné úvěrové instituce koncentraci rizik podle čl. 57 odst. 3 a 4 tohoto nařízení není dostatečně omezena. Pokud příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 toto doloží, může požadovat, aby centrální depozitář určil více než jednu uvěrovou instituci. Určené úvěrové instituce se považují za zúčtovatele ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 98/26/ES.“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je upřesnit, že určená úvěrová instituce se považuje za zúčtovatele ve smyslu směrnice 98/26/ES pro účely peněžního vypořádání obchodů s cennými papíry, čímž se zajišťuje neodvolatelnost převodních příkazů týkajících se tohoto peněžní vypořádání. |
|||||||||||||||||
Změna č. 38 |
|||||||||||||||||
Čl. 53 odst. 5 |
|||||||||||||||||
„5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které má žádající centrální depozitář poskytnout příslušnému orgánu. […]“ |
„5. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje v úzké spolupráci s členy Evropského systému centrálních bank a Evropským orgánem pro bankovnictví návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které má žádající centrální depozitář poskytnout příslušnému orgánu. […]“ |
||||||||||||||||
Odůvodnění Cílem této změny je zapojit EBA do vypracovávání návrhů regulačních norem uvedených v čl. 53 odst. 5, jelikož předmět těchto norem se týká informací o úvěrových institucích. |
(1) Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.
(2) Viz zejména směrnice 98/26/ES, která odkazuje na právo, kterým se systém řídí, nikoli na rozhodné právo.
(3) V této souvislosti viz článek 2 směrnice 98/26/ES, který odkazuje na právo, kterým se systém řídí, a nikoli na rozhodné právo.