EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009IP0217
Better schools: an agenda for European cooperation European Parliament resolution of 2 April 2009 on Better Schools: an agenda for European cooperation (2008/2329(INI))
Lepší školství: agenda pro evropskou spolupráci Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o kvalitnějším školství – agenda pro evropskou spolupráci (2008/2329(INI))
Lepší školství: agenda pro evropskou spolupráci Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o kvalitnějším školství – agenda pro evropskou spolupráci (2008/2329(INI))
Úř. věst. C 137E, 27.5.2010, p. 43–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
27.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 137/43 |
Čtvrtek 2. dubna 2009
Lepší školství: agenda pro evropskou spolupráci
P6_TA(2009)0217
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o kvalitnějším školství – agenda pro evropskou spolupráci (2008/2329(INI))
2010/C 137 E/09
Evropský parlament,
s ohledem na články 149 a 150 Smlouvy o ES týkající se vzdělávání, odborné přípravy a mládeže,
s ohledem na článek 14 Listiny základních práv Evropské unie týkající se práva na vzdělání,
s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. července 2008 nazvané „Zlepšování schopností pro 21. století: agenda pro evropskou spolupráci v oblasti školství“ (KOM(2008)0425),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM(2008)0865),
s ohledem na sdělení Komise ze dne 12. listopadu 2007 nazvané „Celoživotní učení jako základ znalostí, kreativity a inovací: Předloha společné zprávy Rady a Komise pro rok 2008 o pokroku provádění pracovního programu ‚Vzdělávání a odborná příprava 2010‘“ (KOM(2007)0703),
s ohledem na desetiletý pracovní program s názvem Vzdělávání a odborná příprava 2010 (1) a na navazující společné průběžné zprávy o pokroku při provádění tohoto programu,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006, kterým se zavádí akční program v oblasti celoživotního vzdělávání (2),
s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/962/ES ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní vzdělávání (3),
s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 13.–14. března 2008, zejména na jejich část týkající se „investic do lidí a modernizace trhů práce“,
s ohledem na usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 o vzdělávání a odborné přípravě jakožto hlavní hnací síle Lisabonské strategie (4),
s ohledem na zprávu Mezinárodní komise UNESCO nazvanou „Vzdělání pro 21. století“,
s ohledem na závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 – Příprava mladých lidí na 21. století: agenda pro evropskou spolupráci v oblasti školství (5),
s ohledem na své usnesení ze dne 26. února 2004 o úloze škol a školního vzdělávání při maximalizaci přístupu veřejnosti ke kultuře (6),
s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2005 o možnostech rozvoje systému Evropských škol (7),
s ohledem na své usnesení ze dne 27. září 2007 o účinnosti a spravedlnosti v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy (8),
s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2007 o úloze sportu ve vzdělávacím procesu (9),
s ohledem na své usnesení ze dne 23. září 2008 o zlepšování kvality vzdělávání učitelů (10),
s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o celoživotním učení jako základu znalostí, kreativity a inovací – provádění pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ (11),
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A6-0124/2009),
A. |
vzhledem k tomu, že za uspořádání, obsah a reformu školního vzdělávání odpovídají členské státy; vzhledem k tomu, že výměna informací a osvědčených postupů a spolupráce v oblasti společných otázek jsou výtečnými nástroji při podpoře reforem; vzhledem k tomu, že důležitým úkolem Komise je tuto spolupráci zprostředkovávat, |
B. |
vzhledem k tomu, že hospodářské a sociální změny v Evropské unii, faktory ovlivňující vnitřní trh a nové příležitosti a požadavky globalizované ekonomiky vytvářejí soubor výzev společných pro všechny vnitrostátní vzdělávací systémy, a činí tak spolupráci na evropské úrovni v oblasti vzdělávání a odborné přípravy o to nezbytnější, |
C. |
vzhledem k tomu, že by výrazné rozdíly ve výkonnosti jednotlivých vzdělávacích systémů v Unii mohly zvýšit rozdíly v hospodářském a sociálním rozvoji mezi členskými státy a ohrozit splnění cílů Lisabonské strategie, |
D. |
vzhledem k tomu, že systematická opatření jsou nezbytná pro upevnění úlohy vzdělání ve „znalostním trojúhelníku“ (výzkum, inovace a vzdělávání), v souvislosti s nímž Unie poskytuje podporu pro dlouhodobou strategii pro budoucí rozvoj, konkurenceschopnost a sociální soudržnost a pro začlenění vzdělávání mezi priority nadcházejícího kola rozhovorů v rámci lisabonského procesu, |
E. |
vzhledem k tomu, že referenční kritéria jsou důležitým nástrojem pro další pokračování reforem, neboť umožňují změřit zlepšení vůči správně vymezeným společným cílům, |
F. |
vzhledem k tomu, že pro rok 2010 přijala Rada v souvislosti se vzděláváním ve školách tři referenční kritéria – v oblasti předčasného ukončování školní docházky, porozumění psanému textu a dosahování vyššího středního vzdělání; vzhledem k tomu, že pokrok při dosahování těchto referenčních kritérií je stále nedostatečný, |
G. |
vzhledem k tomu, že pro dosažení cílů lisabonské agendy je zásadní, aby všichni mladí lidé získali základní dovednosti a klíčové schopnosti a aby se zvýšila úroveň dosaženého vzdělání, |
H. |
vzhledem k tomu, že dosažené vzdělání má u mladých lidí přímý vliv na pozdější možnosti jejich zaměstnání, na zapojení do společnosti, další vzdělávání či odbornou přípravu a na jejich příjmy, |
I. |
vzhledem k tomu, že vzdělávání žen má obzvláštní dopad na vzdělávací výkonnost komunit; vzhledem k tomu, že neúplné nebo neuspokojivé vzdělávání dívek by mohlo ovlivnit nejen je, ale mohlo by též přenést znevýhodnění na další generaci, |
J. |
vzhledem k tomu, že nerovnost a nízký věk při ukončení školní docházky způsobují vysoké sociální a ekonomické náklady a negativně ovlivňují sociální soudržnost, a vzhledem k tomu, že všechny formy školní segregace oslabují úroveň vnitrostátních vzdělávacích systémů jako celku, |
K. |
vzhledem k tomu, že je v současné době pozorován znepokojivý nárůst násilí ve školách doprovázený projevy rasismu a xenofobie ve školním prostředí, jakožto důsledek dvou základních trendů v rámci vzdělávacích zařízení, kterými jsou multikulturalismus a zvětšování třídních rozdílů, jež jsou umocněny nedostatečnými zásahy a nedostatečnou podporou žáků a kontaktních mechanismů v rámci vzdělávacího systému, |
L. |
vzhledem k tomu, že inkluzivní vzdělávací systémy podporují integraci znevýhodněných skupin žáků a studentů se zvláštními vzdělávacími potřebami a zvyšují solidárnost mezi žáky různého sociálního zázemí, |
M. |
vzhledem k tomu, že dobře rozvinuté předškolní vzdělávání významně přispívá k integraci znevýhodněných skupin (jako jsou děti, které pochází ze skupin obyvatelstva s nízkými příjmy nebo jsou příslušníky menšin), může napomoci zvyšování celkové úrovně dovedností, snižuje rozdíly ve vzdělání a má zásadní význam pro větší rovnost a nižší míru předčasného ukončování školní docházky, |
N. |
vzhledem k tomu, že školy mají klíčový význam, pokud jde o život ve společnosti, proces učení a osobní rozvoj dětí, a také pokud jde o předávání znalostí, dovedností a hodnot pro účast těchto dětí na demokratické společnosti a aktivním občanství, |
O. |
vzhledem k tomu, že ve stávající globální finanční a hospodářské krizi musí hrát vzdělání a odborná příprava jakožto ideální nástroje pro hospodářské oživení a konsolidaci trhu práce klíčovou úlohu při vytváření inovačních dovedností a know-how a při zajišťování volného pohybu znalostí; avšak vzhledem k tomu, že prvořadým cílem vytváření politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy není uspokojovat potřeby trhu a plnit kritéria zaměstnatelnosti, ale zajistit, aby žáci dosáhli celkového standardu znalostí splňujícího jednotná kritéria v oblasti vzdělávání vedoucí k plně vyrovnané osobnosti, |
P. |
vzhledem k tomu, že studijní programy, výukové metody a metody hodnocení by měly všem studentům umožnit získat klíčové schopnosti a plně rozvíjet jejich potenciál; vzhledem k tomu, že pro pozitivní studijní výsledky je podstatné fyzické a duševní blaho dětí a příjemné učební prostředí, |
Q. |
vzhledem k tomu, že široké vzdělávání zahrnující předměty, jako je umění a hudba, může přispět k posílení osobního naplnění, sebedůvěry, rozvoji kreativity a inovativního myšlení, |
R. |
vzhledem k tomu, že výdaje na vzdělávání by měly být směřovány zejména do oblastí, které vykazují největší zlepšení ve výsledcích a rozvoji studentů, |
S. |
vzhledem k tomu, že kvalita výuky se ve školním prostředí považuje za nejdůležitější faktor mající vliv na výsledky studentů, |
T. |
vzhledem k tomu, že mobilita a výměny mohou podporovat mezikulturní, jazykové a sociální schopnosti a schopnosti potřebné pro konkrétní obor, zvyšovat motivaci učitelů i studentů a pomáhají zlepšovat pedagogické dovednosti učitelů, |
U. |
vzhledem k tomu, že samotné školy tvoří pouze část ze skupiny činitelů, kteří sdílejí společnou odpovědnost za vzdělávání mladých lidí, |
V. |
vzhledem k tomu, že je potřeba vytvořit v systémech vzdělávání a odborné přípravy kulturu hodnocení, aby bylo zajištěno účinné a dlouhodobé sledování jejich rozvoje, |
W. |
vzhledem k tomu, že ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 8. září 2005 Parlament zdůraznil nutnost reformovat systém správy Evropských škol s cílem reagovat na dnešní výzvy spojené zejména s rozšířením a jeho důsledky, |
1. |
vítá výše uvedené sdělení Komise ze dne 3. července 2008 i oblasti, na něž by se podle něj měla zaměřit budoucí spolupráce; |
2. |
vítá výše uvedené sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 a opatření, které obsahuje; |
3. |
schvaluje názor, že školní vzdělávání by mělo být klíčovou prioritou pro další fázi Lisabonské strategie; |
4. |
vítá, že se členské státy dohodly na spolupráci v klíčových oblastech školního vzdělávání; naléhavě vyzývá členské státy, aby beze zbytku využily této příležitosti učit se od sebe navzájem; |
Zlepšování schopností každého studenta
5. |
naléhavě vyzývá členské státy, aby učinily maximum pro to, aby byly všem mladým lidem předány základní dovednosti, jež jsou nezbytné pro další učení, a aby nadále usilovaly o provedení doporučení 2006/962/ES a o dosažení dříve dohodnutých referenčních kritérií; |
6. |
je znepokojen stávajícím trendem snižování úrovně dovedností v oblasti čtení, psaní a počítání a naléhá na členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření, která by vedla k obratu; |
7. |
doporučuje členským státům, aby dále zvážily strategie, jak omezit genderové nerovnosti v oblasti základních dovedností; |
8. |
naléhavě vyzývá členské státy, aby pokračovaly ve svém úsilí snižovat počet studentů, kteří předčasně ukončí školní docházku; zdůrazňuje, že je zapotřebí co nejdříve rozpoznat studenty, kterým takové riziko hrozí, a poskytnout jim dodatečnou podporu a možnosti mimoškolních vzdělávacích aktivit a podporovat je v průběhu přechodu z jednoho školního stupně na další a těm, jež to potřebují, poskytnout výuku založenou na osobním přístupu; |
9. |
poukazuje na to, že mladým lidem v Unii do značné míry chybí schopnost koncentrace; vyzývá proto Komisi, aby vypracovala studii, která prošetří hlavní důvody této nedostatečné koncentrace mezi žáky; |
10. |
má za to, že školy by měly poskytovat vysoce kvalitní vzdělávání pro všechny děti a že by měly všem studentům klást ambiciózní cíle a současně nabízet spektrum studijních možností i dodatečnou podporu, a zohledňovat tak individuální potřeby studentů; |
11. |
vyzývá proto členské státy, aby zajistily, že jejich vzdělávací politiky dosáhnou vyváženého poměru mezi rovností a kvalitou, s důrazem na opatření sociální podpory pro žáky a studenty pocházející ze znevýhodněného prostředí a na přizpůsobení výukového procesu jejich individuálním potřebám, a aby tak zajistily rovné příležitosti, pokud jde o přístup ke vzdělání; |
12. |
dále naléhavě vyzývá členské státy, aby podpořily přístup znevýhodněných skupin k odbornému vzdělávání a univerzitnímu studiu podle nejvyšších standardů, a to i navržením a propagací vhodných stipendijních systémů; |
13. |
je zastáncem inkluzivních modelů vzdělávání, v nichž jsou školní komunity odrazem společnosti a její rozmanitosti a v nichž nedochází k žádné formě segregace; |
14. |
naléhavě proto žádá členské státy, aby sledovaly cíl úplného vymýcení segregace romských tříd/institucí v základním vzdělávání a aby skoncovaly s nelegální praxí spočívající v umisťování romských dětí do tříd pro mentálně postižené; |
15. |
považuje za důležité, aby byli mladí lidé v průběhu let strávených ve škole a na univerzitě připravováni na flexibilitu na trhu práce, a to vzhledem k jeho proměnlivosti, jež spočívá v možné rychlé změně požadavků ze strany zaměstnavatelů; |
16. |
vyzývá k modernizaci a zlepšení školních osnov, aby odrážely sociální, hospodářskou, kulturní a technickou realitu dneška a byly úzce propojeny s průmyslem, obchodem a trhem práce; |
17. |
domnívá se nicméně, že reforma vzdělávacího systému by měla v zásadě vést k úplnému a mnohostrannému rozvoji jednotlivce, podporovat respektování lidských práv a sociální spravedlnosti, celoživotní učení pro účely osobního rozvoje a profesního postupu, ochranu životního prostředí a osobní a kolektivní blahobyt; domnívá se v této souvislosti, že soulad takto nabytých znalostí s požadavky trhu je pro vzdělávací systémy nepochybně velmi důležitý, avšak že není jejich prvořadým a hlavním cílem; |
18. |
domnívá se, že školy by se nejen měly snažit zvyšovat zaměstnatelnost, ale rovněž dát všem mladým lidem příležitost plně rozvíjet svůj potenciál v souladu s tím, pro co mají osobní vlohy; zdůrazňuje význam vytvoření vzdělávacího prostředí, ve kterém mohou mladí lidé získat základní demokratické kompetence, jež jim umožní aktivní účast na občanské společnosti; |
19. |
domnívá se, že všechny děti by měly mít od nejranějšího věku příležitost získat hudební, umělecké, manuální, fyzické, sociální a občanské dovednosti; zastává tudíž názor, že hudební, umělecká a tělesná výchova by měly tvořit povinnou součást školních osnov; |
20. |
je přesvědčen o tom, že děti by se v souladu se závěry zasedání Evropské rady v Barceloně z roku 2002 měly od raného věku učit cizím jazykům; vítá návrh, podle něhož by mělo být novým referenčním kritériem dosažení stavu, kdy bude nejméně 80 % žáků v nižším středním vzdělávání absolvovat výuku nejméně dvou cizích jazyků; zdůrazňuje význam pokračování ve výuce cizích jazyků ve vyšším středním vzdělání s cílem zajistit, aby mladí lidé získali vysokou úroveň jazykových schopností; vyzývá členské státy, aby uvažovaly o možnosti využít více rodilých mluvčích pro výuku jazyků; |
21. |
zdůrazňuje význam vzdělávání v oblasti informačních a komunikačních technologií a mediální gramotnosti; považuje za důležité učit žáky používat a uplatňovat nové komunikační a digitální technologie; |
22. |
oceňuje příspěvek neformálního vzdělávání, které mladým lidem poskytuje cenné dovednosti, jako doplněk k dovednostem získaným ve školách, a vyzývá školy, aby intenzivněji spolupracovaly s poskytovateli neformálního vzdělávání, jako jsou mládežnické organizace; |
Vysoce kvalitní školy a učitelé
23. |
považuje kvalitní vzdělání za právo každého dítěte a domnívá se, že prvním a důležitým krokem pro jeho zaručení by byla Evropská charta o právech žáků; |
24. |
vyzývá členské státy a příslušné regionální vlády, aby investovaly do předškolního vzdělávání, zajistily vysoce kvalitní a finančně dostupná předškolní zařízení a zařízení pro péči o děti s adekvátně vzdělanými učiteli a pečovateli; podporuje návrh na stanovení nového referenčního kriteria v podobě míry zapojení do předškolního vzdělávání; |
25. |
domnívá se, že veřejné vzdělávání by mělo zůstat v první řadě státem financovanou oblastí, jež přispívá k sociální spravedlnosti a začlenění; vítá však iniciativy, jejichž cílem je navázání plodné spolupráce se soukromým sektorem a prozkoumání potenciálu nových způsobů doplňkového financování; |
26. |
domnívá se, že by veřejným vzdělávacím institucím ve více znevýhodněné finanční situaci, zejména těm, které se nachází v chudších regionech Unie, měla být poskytována dodatečná podpora; |
27. |
domnívá se, že kvalitní vzdělávací prostředí poskytující moderní infrastrukturu, materiály a technologie je podmínkou pro dosažení vysoce kvalitního vzdělání ve školách; |
28. |
domnívá se, že kvalita vzdělání a úroveň jeho výsledků dále vyžadují náročné a přísné školní osnovy a pravidelné hodnocení žáků, přičemž hodnocení musí zahrnovat odpovědnost žáků za dosažený pokrok; |
29. |
vyzývá členské státy, aby školám poskytly nezbytnou autonomii k nalezení řešení konkrétních problémů, s nimiž se v dané lokalitě potýkají, jakož i dostatečnou míru pružnosti ve školních osnovách, výukových metodách a systémech hodnocení, a uznává potřebu zajistit srovnatelnost systémů kvalifikace v celé Evropě; |
30. |
domnívá se, že hodnocení je užitečným nástrojem pro zlepšení kvality vzdělávacích systémů; zdůrazňuje však, že by žádný systém posuzování a hodnocení neměl být zaměřen pouze na kvantitativní výsledky a úspěchy žáků, což by vytvářelo sociální hierarchii vzdělávacích zařízení doprovázenou „vícerychlostními“ vzdělávacími systémy, ale že by měl být zaměřen také na systém jako takový a na používané metody, přičemž by měl jednoznačně vzít v úvahu specifické sociálně ekonomické podmínky, ve kterých každá škola funguje; |
31. |
domnívá se, že kvalita vzdělání a úroveň jeho výsledků závisí do značné míry také na respektování autority učitele ve třídě; |
32. |
domnívá se, že složení učitelského sboru by mělo co nejvíce odrážet zvyšující se rozmanitost evropské společnosti, aby měli všichni žáci vzory, s nimiž by se mohli identifikovat; v tomto ohledu vybízí ke zvážení nutnosti přilákat větší počet mužů k učitelskému povolání, zejména pokud jde o základní školy; |
33. |
je přesvědčen, že je nezbytné poskytovat vysoce kvalitní výchozí vzdělávání učitelů založené na teorii a praxi a současně zajistit trvalý profesní rozvoj a podporu s cílem dosáhnout toho, aby učitelé po celou dobu své profesní dráhy drželi krok s vývojem dovedností požadovaných ve znalostní společnosti; domnívá se, že politiky v oblasti vzdělávání učitelů a jejich zaměstnávání by měly být koncipovány tak, aby přilákaly nejschopnější uchazeče, a že učitelům by se mělo dostávat takové míry společenského uznání, prestiže a takového platového ohodnocení, jaké odpovídají důležitosti jejich úkolů; |
34. |
vyslovuje se pro to, aby co největší počet studentů a učitelů měl příležitost zapojit se do mobility a do projektů partnerství mezi školami; v tomto ohledu podtrhuje význam programu Comenius; zdůrazňuje potřebu dalšího snižování administrativní zátěže pro zájemce z řad škol; vítá založení programu Comenius Regio; podporuje návrh na stanovení nového referenčního kritéria v oblasti mobility; |
35. |
doporučuje, aby byli učitelé, včetně učitelů uměleckých oborů, vybízeni k co nejširšímu využívání evropských a vnitrostátních programů mobility a aby se mobilita stala nedílnou součástí jejich odborné přípravy a profesní dráhy; |
36. |
doporučuje, aby byli rodiče zapojeni do života školy a aby se zvýšila informovanost o možném dopadu životních podmínek a mimoškolních aktivit na osvojování dovedností a schopností ve škole, a uznává, že náprava nerovností ve vzdělávání pouze prostřednictvím vzdělávacích politik se ukázala jako neúspěšná; |
37. |
důrazně doporučuje vytvořit partnerství mezi školami a komunitami s cílem bojovat proti problému násilí ve školách, které hrozí rozšířením do celé společnosti; |
38. |
domnívá se, že by všechny školy měly posílit získávání demokratických kompetencí tím, že budou podporovat studentské rady a umožní studentům převzít spoluzodpovědnost za školu ve spolupráci s rodiči, učiteli a školními radami; |
39. |
vyzývá členské státy a Komisi, aby v úzké spolupráci podpořily provádění evropského vzdělávacího systému v jednotlivých systémech vzdělávání členských států; vyzývá Komisi, aby zvážila začlenění Evropských škol do fungování sítě Eurydice; |
40. |
žádá Komisi, aby pravidelně informovala o pokroku dosaženém na základě dvou zmíněných sdělení za účelem posouzení výkonnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy, přičemž by měla být věnována zvláštní pozornost osvojování si klíčových dovedností žáky; |
*
* *
41. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
(1) Úř. věst. C 142, 14.6.2002, s. 1.
(2) Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 45.
(3) Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.
(4) Úř. věst. C 300, 12.12.2007, s. 1.
(5) Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 20.
(6) Úř. věst. C 98 E, 23.4.2004, s. 179.
(7) Úř. věst. C 193 E, 17.8.2006, s. 333.
(8) Úř. věst. C 219 E, 28.8.2008, s. 300.
(9) Úř. věst. C 282 E, 6.11.2008, s. 131.
(10) Přijaté texty, P6_TA(2008)0422.
(11) Přijaté texty, P6_TA(2008)0625.