This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02008R1275-20130912
Commission Regulation (EC) No 1275/2008 of 17 December 2008 implementing Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council with regard to ecodesign requirements for standby and off mode, and networked standby, electric power consumption of electrical and electronic household and office equipment (Text with EEA relevance)
Consolidated text: Nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008 , kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť (Text s významem pro EHP)
Nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008 , kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť (Text s významem pro EHP)
2008R1275 — CS — 12.09.2013 — 004.001
Tento dokument je třeba brát jako dokumentační nástroj a instituce nenesou jakoukoli odpovědnost za jeho obsah
NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, p.45) |
Ve znění:
|
|
Úřední věstník |
||
No |
page |
date |
||
L 93 |
3 |
7.4.2009 |
||
L 191 |
42 |
23.7.2009 |
||
L 175 |
13 |
27.6.2013 |
||
L 225 |
1 |
23.8.2013 |
NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1275/2008
ze dne 17. prosince 2008,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnice Rady 92/42/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES ( 1 ), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Podle směrnice 2005/32/ES stanoví Komise požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodejů, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů. |
(2) |
V čl. 16 odst. 2 druhé odrážce směrnice 2005/32/ES se stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede samostatné prováděcí opatření, jehož cílem je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů. |
(3) |
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty pohotovostního režimu a ztrát ve vypnutém stavu. Výsledky studie, na které společně pracovaly zúčastněné strany z EU a třetích zemí, byly zveřejněny. |
(4) |
Přípravná studie uvádí, že funkce pohotovostního režimu a ztráty ve vypnutém stavu se objevují u většiny elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodávaných ve Společenství a že roční spotřeba elektrické energie ve Společenství související s funkcemi pohotovostního režimu a ztrátami ve vypnutém stavu dosáhla podle odhadů v roce 2005 výše 47 TWh, což odpovídá 19 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata zvláštní opatření, zvýší se v roce 2020 spotřeba na 49 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie u funkcí pohotovostního režimu a ztráty ve vypnutém stavu lze významně snížit. |
(5) |
Zlepšení spotřeby elektrické energie u funkcí pohotovostního režimu a omezení ztrát ve vypnutém stavu by se mělo dosáhnout pomocí stávajících nechráněných a nákladově efektivních technologií, které vedou ke snížení celkových nákladů na nákup a provoz zařízení. |
(6) |
Požadavky na ekodesign pro spotřebu elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu by měly být stanoveny s ohledem na sladění požadavků na ekodesign pro pohotovostní režim a vypnutý stav v rámci celého Společenství a s ohledem na příspěvek k fungování vnitřního trhu a zlepšení vlivu dotčených výrobků na životní prostředí. |
(7) |
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit případné další dopady na životní prostředí během výroby zařízení vybaveného funkcemi pohotovostního režimu a/nebo vykazujícího ztráty ve vypnutém stavu. |
(8) |
Uplatňování tohoto nařízení by se mělo omezit na výrobky odpovídající zařízením pro domácnosti a kanceláře určeným k použití v domácím prostředí, která v případě zařízení z oblasti informačních technologií odpovídají podle EN 55022:2006 zařízením třídy B. Oblast působnosti by měla být vymezena tak, aby zařízení, která dosud nejsou na trhu dostupná, ale mají podobné funkce jako spotřebiče, které jsou výslovně jmenovány v tomto nařízení, byla konstruována tak, aby splňovala požadavky. V případě potřeby může být změnou tohoto nařízení doplněn seznam spotřebičů. |
(9) |
Provozní režimy, na které se toto nařízení nevztahuje, jako je režim ACPI S3 u počítačů, by měly být zohledněny ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2005/32/ES. |
(10) |
Obecně by požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav stanovené ve výrobkově specifických prováděcích opatřeních podle směrnice 2005/32/ES neměly být méně přísné než požadavky stanovené tímto nařízením. |
(11) |
S cílem zabránit zbytečným ztrátám energie by spotřebiče měly v ideálním případě, pokud neposkytují žádnou funkci, přejít do stavu spotřeby „0 wattů“. Technická proveditelnost a vhodnost by měly být posouzeny podle jednotlivých spotřebičů v příslušném prováděcím opatření podle směrnice 2005/32/ES. |
(12) |
Vstup požadavků na ekodesign v platnost ve dvou etapách by měl poskytnout výrobcům přiměřený časový rámec pro konstrukční změny spotřebičů týkající se funkcí pohotovostního režimu a ztrát ve vypnutém stavu. Jednotlivé etapy je třeba naplánovat tak, aby se předešlo negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby se zohlednil dopad v oblasti nákladů na výrobce, zejména malé a střední podniky, a zároveň se zajistilo včasné dosažení cílů politiky. Měření spotřeby elektrické energie by mělo být prováděno s ohledem na obecně uznávanou současnou technologii; výrobci mohou použít harmonizované normy v souladu s článkem 9 směrnice 2005/32/ES. |
(13) |
Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu a omezení ztrát ve vypnutém stavu na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 35 TWh. |
(14) |
Podle čl. 8 odst. 2 směrnice 2005/32/ES by toto nařízení mělo stanovit, že použitelnými postupy posuzování shody jsou interní kontrola designu stanovená v příloze IV a systém řízení stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES. |
(15) |
Pro usnadnění kontrol shody by se od výrobců mělo požadovat, aby v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2005/32/ES poskytovali informace o provozních stavech podle definic pohotovostního režimu/vypnutého stavu a o odpovídající úrovni spotřeby elektrické energie. |
(16) |
Měly by být určeny referenční hodnoty pro běžně dostupné technologie s nízkou spotřebou elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu. To pomáhá zajistit širokou dostupnost a snadný přístup k informacím, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky, čímž se dále usnadňuje osvojení nejlepších konstrukčních technologií pro snížení spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu. |
(17) |
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2005/32/ES, |
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené směrnicí 2005/32/ES. Rovněž se použijí tyto definice:
1) „Elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře“ (dále jen „zařízeními“) se rozumí jakýkoli energetický spotřebič, který
a) je obchodně dostupný jako samostatný funkční celek a je určený pro konečného uživatele;
b) spadá do seznamu energetických spotřebičů v příloze I;
c) je závislý na energetickém vstupu ze síťového zdroje, aby mohl fungovat v souladu se zamýšleným účelem;
d) je určen pro používání při jmenovitém napětí 250 V nebo nižším,
a to i v případě, že je prodáván pro použití mimo domácnosti nebo kanceláře.
2) „Pohotovostním režimem (pohotovostními režimy)“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji, jeho fungování v souladu se zamýšleným účelem závisí na energetickém vstupu ze síťového zdroje a poskytuje pouze tyto funkce, které mohou trvat neomezeně dlouho:
— funkci opětovné aktivace nebo funkci opětovné aktivace a pouhé zobrazování informací o aktivaci funkce opětovné aktivace a/nebo
— zobrazování informací nebo indikaci stavu.
3) „Funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla, časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní.
4) „Zobrazováním informací nebo indikací stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin.
5) „Aktivním režimem (aktivními režimy)“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a kdy byla aktivována alespoň jedna z hlavních funkcí zajišťujících zamýšlenou službu zařízení.
6) „Vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji a neposkytuje žádnou funkci; vypnutým stavem se rozumí rovněž
a) stavy, kdy je pouze zobrazována indikace vypnutého stavu;
b) stavy, které zajišťují pouze funkce, které mají zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES ( 2 ).
7) „Zařízením informačních technologií“ se rozumí jakékoli zařízení, jehož primární funkcí je buď zápis, ukládání, zobrazování, vyhledávání, přenos, zpracování, přepojování dat a telekomunikačních zpráv nebo jejich kontrola či kombinace těchto funkcí, jež může být vybaveno jedním nebo více koncovými porty, které se obvykle používají pro přenos informací.
8) „Domácím prostředím“ se rozumí prostředí, kde lze očekávat použití rozhlasových a televizních přijímačů do vzdálenosti 10 metrů od dotčeného přístroje.
9) „nízkonapěťovým externím zdrojem napájení“ se rozumí externí zdroj napájení s jmenovitým výstupním napětím nižším než 6 voltů a jmenovitým výstupním proudem vyšším než nebo rovnajícím se 550 miliampérů.
10) „Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11) „Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12) „Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13) „Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14) „Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15) „Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16) „Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17) „Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18) „Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19) „Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20) „Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21) „Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22) „Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23) „Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24) „Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25) „Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26) „Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27) „Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28) „Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29) „Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30) „Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31) „Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32) „Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33) „Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34) „Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35) „Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36) „Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a) má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b) má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c) splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1) má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2) jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3) nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4) obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5) je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37) „Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a) má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b) má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice > 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c) podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d) podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38) „Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a) má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b) je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c) je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d) je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e) není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39) „Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a) je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b) podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c) je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d) všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2005/32/ES je systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV směrnice 2005/32/ES nebo systém řízení stanovený v příloze V směrnice 2005/32/ES.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Kontroly v rámci dohledu se provádí v souladu s postupem ověřování uvedeným v příloze III.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty výrobků a technologií s nejlepšími výsledky v současnosti dostupných na trhu jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
PŘÍLOHA I
Seznam energetických spotřebičů, na které se vztahuje toto nařízení
1. Spotřebiče pro domácnost
Pračky
Sušičky
Myčky nádobí
Vařiče a pece:
Elektrické trouby
Elektrické varné desky
Mikrovlnné trouby
Opékače topinek
Fritézy
Mlýnky, kávovary a zařízení pro otevírání nebo uzavírání nádob nebo obalů
Elektrické nože
Ostatní zařízení používaná k vaření a jinému zpracování potravin, pro čištění a údržbu oděvů
Střihačky na vlasy, vysoušeče vlasů, elektrické kartáčky na zuby, holicí strojky, zařízení na masáže a jiná zařízení pro péči o tělo
Váhy
2. Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 ( 3 )
3. Spotřební elektronika
Rozhlasové přijímače
Videokamery
Videorekordéry
Hi-fi rekordéry
Zesilovače zvuku
Systémy domácího kina
Hudební nástroje
A jiná zařízení pro účely záznamu nebo reprodukce zvuku nebo obrazu včetně signálů, nebo technologie pro šíření zvuku nebo obrazu jinými než telekomunikačními prostředky, avšak vyjma televizních přijímačů, jak je stanoveno v nařízení Komise (ES) č. 642/2009
4. Hračky, vybavení pro volný čas a sporty
Elektrické vláčky nebo sady elektrických závodních autíček
Ruční ovladače videoher
Sportovní vybavení s elektrickými nebo elektronickými součástmi
Jiné hračky, vybavení pro volný čas a sporty
PŘÍLOHA II
Požadavky na ekodesign
1. Jeden rok po vstupu tohoto nařízení v platnost:
a) Spotřeba elektrické energie ve vypnutém stavu:
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 1,00 W.
b) Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu (pohotovostních režimech):
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhé zobrazování informace o aktivaci funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 1,00 W.
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkce opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 2,00 W.
c) Dostupnost vypnutého stavu a/nebo pohotovostního režimu
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
2. Čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost:
a) Spotřeba elektrické energie ve vypnutém stavu:
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli vypnutém stavu nesmí přesáhnout 0,50 W.
b) Spotřeba elektrické energie v pohotovostním režimu (pohotovostních režimech):
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace nebo zabezpečujícím pouze funkci opětovné aktivace a pouhé zobrazování informace o aktivaci funkce opětovné aktivace nesmí přesáhnout 0,50 W.
Spotřeba elektrické energie zařízení v jakémkoli stavu zabezpečujícím pouze zobrazování informací nebo indikaci stavu nebo zabezpečujícím pouze kombinaci funkce opětovné aktivace a zobrazování informací nebo indikaci stavu nesmí přesáhnout 1,00 W.
c) Dostupnost vypnutého stavu a/nebo pohotovostního režimu
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení poskytovat vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim a/nebo jiný stav, ve kterém nebudou překročeny použitelné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
d) Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
— do pohotovostního režimu nebo
— do vypnutého stavu nebo
— do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.
3. Od 1. ledna 2015:
a) Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b) Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c) Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d) Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e) Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i) tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii) velkoformátové tiskárny,
iii) dálkové komunikační systémy,
iv) stolní počítače typu tenký klient,
v) pracovní stanice,
vi) mobilní pracovní stanice,
vii) malé servery,
viii) počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a) Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b) Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c) Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i) velkoformátové tiskárny,
ii) stolní počítače typu tenký klient,
iii) pracovní stanice,
iv) mobilní pracovní stanice,
v) malé servery,
vi) počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
— pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
— pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
— pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a) Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
— hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
— doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b) Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c) Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.
8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.
9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a) Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
— hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
— použitá metoda měření,
— popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
— sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
— případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
— případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b) Pro zařízení připojená na síť:
— počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
— zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
— zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
— implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
— signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
— (maximální) výkonové specifikace,
— (maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
— komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c) Zkušební parametry pro měření:
— okolní teplota,
— zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
— celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
— informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d) Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.
PŘÍLOHA III
Postup ověřování
Při kontrole v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2005/32/ES použijí orgány členského státu pro ověřování požadavků uvedených v příloze II bodě 1 písm. a) a v bodě 1 písm. b) nebo případně v bodě 2 písm. a) a bodě 2 písm. b) tento postup ověřování:
Pro požadavky na spotřebu elektrické energie větší než 1,00 W: Orgány členského státu testují jedinou jednotku.
Model se považuje za vyhovující ustanovením přílohy II bodu 1 písm. a) a bodu 1 písm. b) nebo případně bodu 2 písm. a) a bodu 2 písm. b) tohoto nařízení, nepřekročí-li výsledky pro vypnutý stav a případně pohotovostní režimy mezní hodnoty o více než 10 %.
V opačném případě se testují další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, nepřekročí-li průměr výsledků těchto tří zkoušek pro vypnutý stav a/nebo případně pohotovostní režimy mezní hodnoty o více než 10 %.
Pro požadavky na spotřebu elektrické energie rovnající se 1,00 W nebo menší: Orgány členského státu testují jedinou jednotku.
Model se považuje za vyhovující ustanovením přílohy II bodu 1 písm. a) a bodu 1 písm. b) nebo případně bodu 2 písm. a) a bodu 2 písm. b) tohoto nařízení, nepřekročí-li výsledky pro vypnutý stav a/nebo případně pohotovostní režimy mezní hodnoty o více než 0,10 W.
V opačném případě se testují další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, nepřekročí-li průměr výsledků těchto tří zkoušek pro vypnutý stav a/nebo případně pohotovostní režimy mezní hodnoty o více než 0,10 W.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ( 4 ) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
PŘÍLOHA IV
Referenční hodnoty
Pro účely přílohy I části 3 bodu 2 směrnice 2005/32/ES jsou určeny tyto referenční hodnoty:
Vypnutý stav : 0 W–0,3 W s vypínačem „hard off“ („hardwarovým“ vypínačem) na primární straně v závislosti mimo jiné na parametrech, které se týkají elektromagnetické kompatibility podle směrnice 2004/108/ES.
Pohotovostní režim – funkce opětovné aktivace : 0,1 W.
Pohotovostní režim – zobrazování informací nebo indikace stavu : jednoduché displeje a LED s nízkou spotřebou energie 0,1 W, větší displeje (např. displeje hodin) vyžadují více energie.
Pohotovostní režim při připojení na síť : 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.
( 1 ) Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29.
( 2 ) Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 24.
( 3 ) Úř. věst. L 175, 27.6.2013, s. 13.
( 4 ) Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.