EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62014FJ0082
Rozsudek Soudu pro veřejnou službu (prvního senátu) ze dne 22. září 2015.
Roberto Gioria v. Evropská komise.
Veřejná služba – Otevřená výběrová řízení – Výběrové řízení EPSO/AST/126/12 – Příbuzenský vztah mezi členem výběrové komise a kandidátem – Střet zájmů – Článek 27 služebního řádu – Přijímání úředníků s nejvyšší úrovní bezúhonnosti – Rozhodnutí vyloučit kandidáta z výběrového řízení“.
Věc F-82/14.
Rozsudek Soudu pro veřejnou službu (prvního senátu) ze dne 22. září 2015.
Roberto Gioria v. Evropská komise.
Veřejná služba – Otevřená výběrová řízení – Výběrové řízení EPSO/AST/126/12 – Příbuzenský vztah mezi členem výběrové komise a kandidátem – Střet zájmů – Článek 27 služebního řádu – Přijímání úředníků s nejvyšší úrovní bezúhonnosti – Rozhodnutí vyloučit kandidáta z výběrového řízení“.
Věc F-82/14.
Court reports – Reports of Staff Cases
ROZSUDEK SOUDU PRO VEŘEJNOU SLUŽBU EVROPSKÉ UNIE
(první senát)
22. září 2015
Roberto Gioria
v.
Evropská komise
„Veřejná služba — Otevřená výběrová řízení — Výběrové řízení EPSO/AST/126/12 — Příbuzenský vztah mezi členem výběrové komise a kandidátem — Střet zájmů — Článek 27 služebního řádu — Přijímání úředníků s nejvyšší úrovní bezúhonnosti — Rozhodnutí vyloučit kandidáta z výběrového řízení“
Předmět:
Žaloba podaná na základě článku 270 SFEU, jenž je použitelný na Smlouvu o ESAE na základě jejího článku 106a, kterou se R. Gioria domáhá zrušení rozhodnutí ze dne 15. května 2014, kterým výběrová komise otevřeného výběrového řízení EPSO/AST/126/12 (dále jen „výběrová komise“) potvrdila jeho vyloučení z tohoto řízení, a náhrady morální újmy, která mu byla údajně způsobena.
Rozhodnutí:
Žaloba se zamítá. Roberto Gioria ponese polovinu vlastních nákladů řízení. Evropská komise ponese vlastní náklady řízení a ukládá se jí náhrada poloviny nákladů řízení vynaložených R. Gioriou.
Shrnutí
Úředníci — Přijímání — Výběrové řízení — Kandidát — Opomenutí informovat o příbuzenském vztahu s členem výběrové komise — Porušení požadavku bezúhonnosti — Vyloučení kandidáta — Porušení povinnosti člena výběrové komise zdržet se jakékoli činnosti v případě příbuzenského vztahu s kandidátem — Absence vlivu
(Služební řád, články 11a a 27)
Úředníci — Výběrové řízení — Výběrová komise — Dodržení zásad rovného zacházení a objektivity — Nesrovnalosti, které mohou narušit cíl článku 27 služebního řádu — Důsledky
(Služební řád, článek 27)
Žaloby úředníků — Žaloba na náhradu škody — Autonomie ve vztahu k žalobě na neplatnost — Přípustnost i přes absenci postupu před zahájením soudního řízení podle služebního řádu — Podmínka — Návrh na náhradu škody spojený s návrhem na zrušení
(Služební řád, články 90 a 91)
Pouhá skutečnost, že člen výběrové komise v příbuzenském stavu s jedním z kandidátů v rozporu s povinnostmi, které mu příslušejí podle článku 11a služebního řádu, neinformoval ostatní členy své výběrové komise pověřené výběrovým řízením, jehož se účastnil kandidát, jenž je s ním v příbuzenském stavu, nemůže tohoto kandidáta jakožto kandidáta na služební poměr, jehož přijetí v souladu s článkem 27 služebního řádu vyžaduje prokázání nejvyšší úrovně bezúhonnosti, zbavit odpovědnosti za to, že sám o sobě nepovažoval za vhodné informovat Evropský úřad pro výběr personálu nebo výběrovou komisi o svém příbuzenském vztahu s členem výběrové komise, jelikož takový přístup je minimem, které lze očekávat od kandidáta usilujícího o přijetí jakožto úředník Evropské unie, a to tím spíše v situaci, kdy tento úřad několikrát kandidáty upozornil na zákaz navázání kontaktu s některým z členů výběrové komise.
Výběrová komise, jež je rámci své široké posuzovací pravomoci oprávněna vypracovat podle článku 30 služebního řádu seznam vhodných kandidátů, může mít tudíž právem za to, že se kandidát z důvodu svého příbuzenského vztahu s členem výběrové komise, i když tento člen pokrývá v rámci dané komise příbuznou oblast, nachází bez vědomí výběrové komise v privilegovaném postavení v porovnání s ostatními kandidáty otevřeného výběrového řízení a že tato situace by mohla mít vliv na základní podmínku každého výběrového řízení, a to záruku rovného zacházení se všemi kandidáty.
(viz body 36 a 53)
Zásada rovného zacházení představuje základní zásadu unijního práva, která se použije zejména v oblasti výběrových řízení a kterou je povinna výběrová komise striktně respektovat v průběhu řízení. Výběrová komise je tak povinna zajistit, aby její posouzení všech zkoušených kandidátů byla provedena za podmínek rovnosti a objektivity, a je důležité, aby byla hodnotící kritéria jednotná a soudržně používaná na všechny kandidáty.
Každá událost nebo situace, která může narušit dodržování základních záruk rovného zacházení s kandidáty a objektivity výběru provedeného mezi nimi, může totiž narušit cíl, se kterým článek 27 služebního řádu spojuje všechna výběrová řízení, a to s „potřebou orgánu zajistit si služby úředníků s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti“.
V tomto ohledu má výběrová komise výběrového řízení v případě, že je konfrontována s nesrovnalostmi, které by mohly ohrozit uvedený cíl, širokou posuzovací pravomoc.
Je-li tedy existence příbuzenského vztahu zjištěna v době, kdy již došlo k výběrovým zkouškám, nemá výběrová komise jinou možnost než vyloučit dotyčného kandidáta z otevřeného výběrového řízení, aby bylo zajištěno, že dané řízení může nadále probíhat ve striktním souladu s podmínkami rovnosti nezbytnými ke splnění cíle článku 27 služebního řádu.
(viz body 50 až 52 a 54)
Odkazy:Soud prvního stupně: rozsudky ze dne 17. ledna 2001, Gerochristos v. Komise, T‑189/99, EU:T:2001:12, bod 25; ze dne 20. ledna 2004, Briganti v. Komise, T‑195/02, EU:T:2004:10, bod 31; ze dne 5. dubna 2005, Christensen v. Komise, T‑336/02, EU:T:2005:115, bod 43, a ze dne 13. září 2005, Pantoulis v. Komise, T‑290/03, EU:T:2005:316, bod 90
Soud pro veřejnou službu: rozsudky ze dne 29. září 2009, Aparicio a další v. Komise, F‑20/08, F‑34/08 a F‑75/08, EU:F:2009:132, bod 77, a ze dne 12. února 2014, De Mendoza Asensi v. Komise, F‑127/11, EU:F:2014:14, bod 43
I když je žaloba na náhradu škody přípustná v případě absence předchozí žádosti v tomto smyslu adresované administrativě, existuje-li přímá spojitost mezi uvedenou žalobou a žalobou na neplatnost, je tomu jinak v případě, kdy tvrzená škoda vyplývá z pochybení nebo opomenutí, jichž se dopustila administrativa. V posledně uvedeném případě, kdy tvrzená škoda není důsledkem aktu, jehož zrušení je požadováno, ale pochybení a opomenutí, k nimž údajně došlo, musí být postup před zahájením soudního řízení nezbytně zahájen na základě žádosti, kterou se administrativa vyzývá k náhradě této škody.
Návrhová žádání směřující k náhradě škody předložená na základě žaloby na náhradu škody, která byla údajně způsobena kandidátovi v důsledku nespravedlivého vyloučení z výběrového řízení z důvodů, které nestanoví žádná právní úprava, jinak řečeno v důsledku protiprávního jednání výběrové komise, a která nemá přímý původ v napadeném rozhodnutí, jsou tak nepřípustná v případě, že před podáním sporné žaloby na náhradu této škody nebyla podána žádost podle čl. 90 odst. 1 služebního řádu.
Vzhledem k tomu, že morální újma má skutečně původ v přijetí napadeného rozhodnutí, jež bylo přijato s cílem zajistit, aby výběrové řízení probíhalo ve striktním souladu s podmínkami rovnosti nezbytnými ke splnění cíle článku 27 služebního řádu, a že návrhová žádání směřující ke zrušení byla zamítnuta, aniž byla konstatována jakákoli protiprávnost, je však třeba v důsledku toho návrhová žádání směřující k náhradě škody zamítnout.
(viz body 74, 76 a 77)
Odkazy:Soudní dvůr: rozsudek ze dne 27. června 1989, Giordani v. Komise, 200/87, EU:C:1989:259, bod 22
Soud prvního stupně: rozsudek ze dne 11. května 2005, de Stefano v. Komise, T‑25/03, EU:T:2005:168, bod 78
Soud pro veřejnou službu: rozsudek ze dne 24. dubna 2013, Demeneix v. Komise, F‑96/12, EU:F:2013:52, bod 87