EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 25.6.2024
COM(2024) 180 final
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o společném rezervním fondu v roce 2023
{SWD(2024) 161 final}
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52024DC0180
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the common provisioning fund in 2023
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o společném rezervním fondu v roce 2023
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o společném rezervním fondu v roce 2023
COM/2024/180 final
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 25.6.2024
COM(2024) 180 final
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ
o společném rezervním fondu v roce 2023
{SWD(2024) 161 final}
Obsah
ÚVOD
Část 1: Klíčové milníky v roce 2023
1.1 Všeobecný přehled
1.2 Struktura oddílů
1.3 Čerpání záruk a žádosti o platbu
1.4 Efektivní míra tvorby rezerv
Část 2: Investiční strategie, složení a výkonnost portfolia
2.1 Složení a charakteristika portfolia
2.2 Environmentální, sociální a správní stopa (ESG)
2.3 Výkonnost společného rezervního fondu v roce 2023
ZÁVĚRY
ÚVOD
Tato zpráva představuje třetí výroční zprávu o společném rezervním fondu (dále jen „fond“) ( 1 ) a týká se období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2023. Uvádí přehled nejdůležitějších událostí souvisejících s fungováním fondu v roce 2023 a předkládá hlavní finanční a rizikové parametry a roční výkonnost fondu. Představuje také výsledky opatření, která Komise přijala s cílem zvýšit dlouhodobou výkonnost fondu zavedením diverzifikovaného okruhu investic.
Ve fondu, zřízeném podle článku 212 finančního nařízení, jsou drženy veškeré rezervy vyčleněné z rozpočtu EU nebo poskytnuté zúčastněnými členskými státy a zeměmi ESVO k pokrytí rizika ztrát z operací zajištěných vnitřními ( 2 ) a vnějšími ( 3 ) zárukami, které poskytuje Evropská unie. Kromě rozpočtových záruk jsou ve fondu drženy rezervy na většinu úvěrů makrofinanční pomoci (MFA) třetím zemím ( 4 ). Rezervy držené ve fondu představují kapitálovou rezervu, z níž se čerpají prostředky na pokrytí čerpání záruk u podporovaných operací a jiných odtoků.
Fond začal fungovat v lednu 2021. Na konci roku 2023 činila jeho tržní hodnota 18,8 miliardy EUR, což z něj činilo největší investiční portfolio přímo spravované Komisí.
Díky obezřetnému nastavení pozice se fond dobře vypořádal s volatilitou trhu v roce 2023 a měl dobrou pozici k tomu, aby těžil ze silné výkonnosti trhu na konci roku. Fond zejména vykázal absolutní návratnost ve výši +5,21 %, což mu pomohlo vyrovnat část ztrát z roku 2022 (-8,9 %) a doplnit rezervy na záruky. Pokud jde o budoucnost, současné prostředí vyšších a pozitivních úrokových sazeb poskytuje pevný základ pro návratnost ve střednědobém horizontu.
Tato zpráva se zaměřuje na aspekty správy aktiv fondu. Vývoj podmíněných závazků vyplývajících z rozpočtových záruk a půjček EU, proti nimž jsou aktiva fondu vedena jako rezervy, bude projednán v samostatné zprávě podle článku 250 finančního nařízení.
Část 1: Klíčové milníky v roce 2023
1.1 Všeobecný přehled
Stejně jako v předchozích letech byl fond spravován v souladu se zavedenými postupy správy aktiv a v rámci příslušné struktury řízení ( 5 ) a bez provozních incidentů.
K 31. prosinci 2023 činila hodnota čistých aktiv ( 6 ) 18,8 miliardy EUR, což představuje nárůst o 4,4 miliardy EUR oproti konci roku 2022 (nárůst o 30 % za rok). V roce 2023 fond obdržel čisté příspěvky ve výši 3,53 miliardy EUR z rozpočtu EU nebo příspěvků zúčastněných členských států a zemí ESVO. Zbývající část nárůstu hodnoty portfolia (880 milionů EUR) vyplývá ze zvýšené tržní hodnoty stávajících aktiv.
Obrázek 1: Vývoj čisté hodnoty aktiv fondu (v miliardách EUR)
Více informací o účetní závěrce fondu je k dispozici v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je přiložen k této zprávě.
1.2 Struktura oddílů
Aktiva fondu jsou spravována v souladu s jedinečnou investiční politikou a jsou uložena v různých oddílech spojených s jednotlivými rozpočtovými zárukami a programy finanční pomoci.
Prostředky, které má fond k dispozici, jsou vyčleněny na jednotlivé rozpočtové záruky / programy finanční pomoci v souladu s jejich příslušnými právními rámci ( 7 ). Částky přidělené na jednotlivé rozpočtové záruky jsou zaúčtovány do samostatných oddílů, aby bylo možné sledovat úrovně tvorby rezerv ve vztahu k úrovním stanoveným v nástroji, kterým se záruka zřizuje. Pokud rezervy klesnou pod určitou úroveň, lze doplnění financovat z finančních prostředků příslušných programů.
V roce 2023 přibyly dva nové oddíly Programu InvestEU pro členské státy ( 8 ) oproti deseti v roce 2022. Vývoj oddílů v předchozích letech je podrobněji popsán ve zprávách o fondu za roky 2021 ( 9 ) a 2022 ( 10 ).
K 31. prosinci 2023 fond sestával ze 16 oddílů, přičemž 13 z těchto oddílů bylo plně funkčních a obsahovalo finanční prostředky. Zbývající oddíly budou aktivovány po přijetí příslušných prvních přítoků prostředků.
Tabulka 1: Oddíly fondu k 31. 12. 2023
Oddíl |
Tržní hodnota v EUR k 31. 12. 2023 |
Oddíly zřízené v roce 2021 |
|
EFSI |
9 224 784 078,06 |
GFEA ( 11 ) |
2 776 909 740,77 |
EFSD ( 12 ) |
735 238 609,90 |
Program InvestEU ( 13 ) |
3 357 374 936,75 |
Oddíly zřízené v roce 2022 |
|
EFSD+ |
2 222 070 436,62 |
makrofinanční pomoc po roce 2020 |
105 403 883,94 |
Výjimečná makrofinanční pomoc pro Ukrajinu ( 14 ) |
– |
Úvěry Euratomu po roce 2020 |
– |
Úvěry v rámci ELM přidělené Ukrajině |
– |
Záruka Programu InvestEU pro Rumunsko |
80 817 782,06 |
Záruka Programu InvestEU pro Českou republiku |
28 505 258,04 |
Záruka Programu InvestEU pro Finsko |
25 499 598,46 |
Záruka Programu InvestEU pro Řecko |
31 241 677,26 |
Operace kombinování zdrojů Programu InvestEU |
161 082 630,28 |
Oddíly zřízené v roce 2023 |
|
Záruka Programu InvestEU pro Bulharsko |
41 334 023,23 |
Záruka Programu InvestEU pro Maltu |
6 352 640,21 |
CELKEM |
18 796 615 295,58 |
Obrázek 2: Velikost oddílů fondu k 31. 12. 2023
1.3 Čerpání záruk a žádosti o platbu
Řízení likvidity spojené s čerpáním záruk a žádostmi o platbu je usnadněno likvidní rezervou, jak je stanoveno v pokynech pro správu aktiv fondu ( 15 ). Tuto likvidní rezervu tvoří omezené rezervy peněžních prostředků držené v ústřední pokladně Komise, které jsou určeny na pokrytí předpokládaných odtoků peněžních prostředků, k nimž by mělo dojít v průběhu období tří měsíců na základě oznámení přispívajících partnerů.
Rezerva měla na začátku roku 2023 zůstatek 342 milionů EUR. Během roku obdržela přítoky finančních prostředků ve výši 114 milionů EUR ( 16 ), zatímco v roce 2023 byla vyplacena čistá částka ve výši téměř 351 milionů EUR ( 17 ). Na konci roku 2023 činil zbývající zůstatek likviditní rezervy 106 milionů EUR.
Tato čerpání rezerv fondu v roce 2023 ze strany příslušných rozpočtových záruk ( 18 ), jakož i jiné požadavky na zdroje držené v rámci jednotlivých oddílů společného rezervního fondu, jsou shrnuta níže ( 19 ):
Tabulka 2: Odtoky prostředků z fondu v roce 2023, podrobný přehled
Oddíl |
v milionech EUR |
Povaha odtoku |
EFSD |
0,60 |
Čerpání záruk |
EFSD+ |
0,04 |
Čerpání záruk |
Záruční fond pro vnější vztahy |
127,57 |
Čerpání záruk |
0,06 |
Výdaje na právní ochranu |
|
127,63 |
Celkem |
|
EFSI |
115,60 |
Čistá čerpání a úpravy hodnoty akciových portfolií |
22,40 |
Čerpání záruky SME Window (celková doplnění) u záručních produktů |
|
55,90 |
Výdaje (náklady na financování a oživení) |
|
193,90 ( 20 ) |
Celkem |
|
InvestEU |
25,915 |
Výdaje (poplatky, záporné úroky, náklady na financování a správu) |
1,585 |
Čerpání záruk |
|
27,50 |
Celkem |
|
Záruka Programu InvestEU pro Rumunsko |
1,20 |
Čerpání v rámci rezervy na náklady na zajištění |
Odtoky celkem |
350,9 |
Obrázek 3: Odtoky prostředků z fondu v roce 2023 podle jednotlivých oddílů (v milionech EUR)
1.4 Efektivní míra tvorby rezerv
Článek 213 finančního nařízení stanoví, že tvorba rezerv na rozpočtové záruky a finanční pomoc třetím zemím ve společném rezervním fondu bude založena na efektivní míře tvorby rezerv, jak je definována v uvedeném článku. Efektivní míra tvorby rezerv bere v úvahu, že společná správa fondu – na rozdíl od správy samostatných záručních fondů – by mohla vést k potenciální diverzifikaci, pokud by čerpání záruk v různých oddílech nesouvisela s časem nebo intenzitou.
Efektivní míra tvorba rezerv je poměr mezi
·požadovanou výši peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů v rámci společné správy fondu a
·součtem požadovaných částek hotovosti a peněžních ekvivalentů v případě, že by každý oddíl byl spravován samostatně.
Podle právních předpisů by efektivní míra tvorby rezerv měla být stanovena v rozmezí 95 % až 100 %, přičemž hodnota pod 100 % ukazuje na diverzifikační efekt. Po provedení výpočtů na základě zavedené metodiky (
21
) a za daných převládajících makroekonomických a geopolitických nejistot (některé oddíly fondu jsou vysoce závislé na vývoji situace na Ukrajině) Komise navrhla, aby efektivní míra tvorby rezerv pro rok 2023 zůstala na úrovni 100 %, neboť nebyla vypozorována žádná diverzifikace mezi čerpáními záruk z rezerv v jednotlivých oddílech. Tento přístup byl potvrzen v přijatém ročním rozpočtu na rok 2024.
Část 2: Investiční strategie, složení a výkonnost portfolia
Obecné zásady a úvahy, na nichž je založena investiční strategie fondu, jsou stanoveny v pokynech pro správu majetku fondu a dále popsány v první výroční zprávě fondu za rok 2021 ( 22 ). Na základě konzervativního přístupu zakotveného v jeho pokynech pro správu aktiv a nízké tolerance k riziku je fond spravován způsobem, který by měl přinejmenším zajistit zachování kapitálu v investičním horizontu (9 let) ( 23 ). V souladu s touto obezřetnou investiční politikou jsou aktiva, do kterých může fond investovat, omezena na vysoce likvidní cenné papíry s pevným výnosem a vysokým ratingem. Převážná část fondu byla doposud omezena na investice do cenných papírů (dluhopisů) investičního stupně s pevným výnosem denominovaných v eurech a amerických dolarech. Pokyny pro správu aktiv byly v roce 2022 upraveny tak, aby umožňovaly určité omezené investice do akciových fondů obchodovaných na burze a poskytovaly tak fondu další možnosti diverzifikace.
2.1 Složení a charakteristika portfolia
V souladu se svými pokyny pro správu aktiv udržuje fond likvidní diverzifikované portfolio a investuje především do dluhových nástrojů s vysokým ratingem, jako jsou dluhopisy vydané vládami, nadnárodními subjekty, státními orgány a podniky.
Portfolio fondu je na konci roku dobře diverzifikováno napříč různými třídami aktiv v rámci způsobilého portfolia dluhopisů s pevným výnosem, včetně určité omezené expozice vůči cenným papírům denominovaným v jiné měně než v euru (USD), akciovým fondům ETF a peněžním prostředkům a peněžním ekvivalentům. Kurzové zisky či ztráty z cenných papírů a transakcí v jiné měně než v euru byly z velké části kompenzovány opačnými změnami měnových derivátů používaných jako zajištění.
Úvěrová kvalita portfolia fondu byla vysoká, s průměrným ratingem A, což naznačuje zanedbatelnou pravděpodobnost selhání ( 24 ).
Více než 36 % tržní hodnoty portfolia bylo investováno do cenných papírů s ratingem AAA ( 25 ), zbytek byl rozložen napříč celým spektrem investičního stupně.
Investice denominované v amerických dolarech představovaly 6,6 % tržní hodnoty portfolia ( 26 ), přičemž měnové riziko bylo zajištěno pomocí forwardových kontraktů.
Akcie ke konci roku 2023 představovaly 5,5 % tržní hodnoty portfolia.
V prosinci 2023 tvořila přibližně 15,2 % portfolia krátkodobá likvidní aktiva ( 27 ), která představují zdroj likvidity připravený k použití v případě velkých odtoků přesahujících velikost výše popsané likvidní rezervy ( 28 ).
Obrázek 4: Alokace portfolia fondu ke konci roku (2023)
2.2 Environmentální, sociální a správní stopa (ESG)
V roce 2023 zůstávala environmentální, sociální a správní stopa portfolia silná, přičemž podíl dluhopisů označených jako dluhopisy splňující faktory ESG činil 14,6 % ( 29 ) oproti 14,0 % v roce 2022. Proaktivní přístup k investování do environmentální, sociální a správní oblasti (ESG) upřednostňuje dluhopisy splňující faktory ESG, pokud jsou v souladu s kritérii řízení rizik a celkovou investiční strategií. V roce 2023 Komise nadále posilovala environmentální, sociální a správní stopu v nové investiční strategii fondu, jak je vysvětleno ve výroční zprávě fondu za rok 2022 ( 30 ).
2.3 Výkonnost společného rezervního fondu v roce 2023
V roce 2023 byla i nadále volatilita trhu značná (viz rámeček). V posledních několika měsících roku 2023 však inflační tlaky začaly ustupovat, což vedlo k očekávání trhu, že centrální banky začnou v roce 2024 snižovat úrokové sazby. Tato očekávání týkající se snížení sazeb vedla k částečnému zvratu dynamiky pozorované v roce 2022 a byla pozitivním stimulem pro hodnotu nesplacených dluhopisů držených fondem. Další podrobnosti o vývoji trhu jsou uvedeny v rámečku níže.
Za těchto okolností dosáhl fond roční výnosnosti ve výši +5,21 % (
31
), což je v souladu s jeho referenčním portfoliem (+5,40 %). Nově zavedená část aktiv (v průměru cca 3,1 % v průběhu roku 2023) přispěla k celkovému výnosu portfolia +0,38 %. Pokud jde o samotné investice do akcií, v roce 2023 dosáhnou výnosu přibližně +12,5 %, což je více než dvojnásobná výnosnost části s pevným výnosem.
Vývoj trhu v roce 2023 V roce 2023 byly hlavními hybnými silami trhu údaje o inflaci a příslušné kroky centrálních bank. Do začátku roku 2023 Evropská centrální banka (ECB) pokračovala ve zvyšování svých úrokových sazeb na každém zasedání Rady guvernérů, a to až do září, kdy toto zvyšování pozastavila, neboť dosáhla sazby vkladové facility ve výši 4 % (oproti 2% na začátku roku). Přestože přetrvává určitá nejistota ohledně jejího udržitelného návratu na cílovou úroveň ve výši 2 %, inflace v Evropě ze své vysoké výchozí hodnoty postupně klesala. V lednu celková inflace dosáhla úrovně 8,6 %. V listopadu klesla na 2,4 % a v prosinci mírně vzrostla na 2,9 %. V USA celková inflace rovněž poklesla, a to z lednových 6,4 % na 3 % v červnu, poté se stabilizovala a rok ukončila na úrovni 3,1 %. Federální rezervní banka zvýšila svou základní úrokovou sazbu celkem o 1 % na cílové rozpětí 5,25–5,50 %. Na této úrovni zůstává od července. Kromě zvyšování základních úrokových sazeb hlavní centrální banky po většinu roku signalizovaly, že základní úrokové sazby nebudou v dohledné době sníženy a že budou muset zůstat „déle na vysoké úrovni“, aby se zajistilo, že míra inflace bude směřovat zpět k cíli. V těchto souvislostech se během prvních devíti měsíců roku postupně zvyšovaly i výnosy dluhopisu a desetiletý německý státní dluhopis dosáhl na začátku října nejvyššího výnosu ve výši 2,96 %, přičemž na začátku roku činil 2,44 %. Z údajů zveřejněných ve čtvrtém čtvrtletí vyplynulo, že inflace je nižší, než se očekávalo, což hlavním centrálním bankám umožnilo změnit jejich komunikaci tak, aby se stala méně „radikální“, a začít uvažovat o možném načasování prvního snížení úrokových sazeb. To přimělo trhy, aby rychle zohlednily značný počet snížení úrokových sazeb v roce 2024, což vedlo k poklesu výnosů dluhopisů a následně k růstu jejich cen a výnosů. Desetiletý německý státní dluhopis zakončil rok na úrovni 2,02 %. Hospodářský růst se navíc vymykal negativním prognózám, které převládaly na začátku roku, a to zejména v USA, v nichž byl vykázán značný růst, přičemž Evropa se vyhnula recesi. Trh práce byl rovněž velmi silný a míra nezaměstnanosti se na obou stranách Atlantiku pohybovala blízko rekordních minimálních úrovní. Kombinace odolného růstu tváří v tvář agresivnímu zvyšování úrokových sazeb a ustupující inflace vedla k tomu, že se zotavení trhu rozšířilo na většinu tříd aktiv. Kromě státních dluhopisů se velmi dobře dařilo i podnikovým dluhopisům. Rovněž akciové trhy zaznamenaly velmi silné oživení. Index STOXX Europe 600 vzrostl o 12,7 % a americký index S&P 500 zaznamenal nárůst o 24,2 %. |
ZÁVĚRY
Fond vykázal návratnost ve výši +5,21 %, což mu pomohlo vyrovnat část ztrát z roku 2022 (-8,9 %) a doplnit rezervy na záruky. Pokud jde o budoucnost, současné prostředí vyšších a pozitivních úrokových sazeb poskytuje pevný základ pro návratnost ve střednědobém horizontu. To se odráží v průměrném výnosu portfolia do splatnosti, který se na konci roku 2023 pohyboval kolem 3 % ročně.
Náročná situace na trhu, která nastala v roce 2022, zdůraznila rizika plynoucí z výhradního spoléhání na investice s pevným výnosem. Aby se snížila závislost na dluhopisových trzích, byla investiční strategie fondu v roce 2023 diverzifikována prostřednictvím investic do širokých celoevropských akciových indexů. Zkušenosti získané s touto novou třídou aktiv byly v prvním roce pozitivní. Omezená expozice vůči akciím prokázala jejich schopnost zvýšit výnosy v souladu s nízkou úrovní rizika. Fond má dobrou pozici k tomu, aby udržel svou trajektorii oživení a dosahoval dlouhodobé stability a růstu v souladu se svými investičními cíli.
() Evropský fond pro udržitelný rozvoj.