EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 12.9.2018
COM(2018) 644 final
SDĚLENÍ KOMISE
Na cestě k účinnější finanční architektuře pro investice mimo Evropskou unii
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018DC0644
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE EUROPEAN COUNCIL, THE COUNCIL AND THE EUROPEAN INVESTMENT BANK Towards a more efficient financial architecture for investment outside the European Union
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ, RADĚ A EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANCE Na cestě k účinnější finanční architektuře pro investice mimo Evropskou unii
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ, RADĚ A EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANCE Na cestě k účinnější finanční architektuře pro investice mimo Evropskou unii
COM/2018/644 final
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 12.9.2018
COM(2018) 644 final
SDĚLENÍ KOMISE
Na cestě k účinnější finanční architektuře pro investice mimo Evropskou unii
1.Úvod
S cílem reagovat na čím dál složitější výzvy, kterým ve světě okolo nás čelíme – od konfliktů zapříčiněných chudobou a migrace přes změnu klimatu až po demografické výzvy –, se rozvojové financování musí spoléhat na kombinaci různých zdrojů financování 1 . Pro dosažení co nejlepších výsledků musejí být veřejné i soukromé fondy využívány co nejúčinněji. Evropská unie proto musí být flexibilní a připravená přizpůsobit se a dále rozvíjet své finanční a politické nástroje určené k investování mimo EU, kterými doplní svůj tradiční soubor nástrojů pro rozvojovou spolupráci, tak aby mohla splnit své ambiciózní závazky týkající se udržitelného rozvoje.
Nejsou-li v partnerských zemích dostatečně splněny podmínky pro nezávislé soukromé investice, poskytuje EU čím dál více podpory prostřednictvím záruk. V tomto ohledu finanční nástroje doplňují tradiční nástroje rozvojové spolupráce. Pokud budou používány účinněji, přispějí vnější investice podporované EU k modernizaci hospodářských struktur a infrastruktury v partnerských zemích, čímž se vytvoří vhodné podmínky pro vytváření pracovních míst, včetně pro mladé lidi, a pro udržitelný rozvoj.
Prostředky by však mohly být vynakládány efektivněji. Cílem vnějších investic podporovaných EU by měly být dlouhodobé zájmy přijímajícího partnera i EU, čímž bude podpořen trvalý a pevný hospodářský vztah mezi oběma stranami. Je důležité zajistit, aby se projekty nezaměřovaly pouze na krátkodobé cíle, ale aby poskytovaly dlouhodobou strategickou hodnotu pro partnerskou zemi i pro EU.
Dále musejí vnější investice podporované Unií splňovat požadavky stanovené ve smlouvách týkající se soudržnosti s vnější činností a dalšími politikami EU 2 . Vzhledem k současné roztříštěnosti nejsou investiční rozhodnutí vždy prováděna na základě plné koordinace a konzultací mezi orgány a členskými státy, čímž je potenciálně oslabována schopnost EU plnit cíle své vnější politiky ve vztahu k třetím zemím. Mezi ně patří i cíle Unie stanovené v partnerském rámci, jenž usiluje o „ucelené a cílené angažmá tam, kde Unie a její členské státy jednají koordinovaně a slučují nástroje, prostředky a páky pro dosažení komplexních partnerství (paktů) s třetími zeměmi pro lepší řízení migrace“ 3 .
Vzhledem k těmto skutečnostem některé členské státy zdůraznily potřebu podívat se podrobněji na evropskou finanční architekturu pro rozvojové financování, zejména na příslušné úkoly Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj 4 . Německo a Francie proto vyjádřily svůj záměr ustanovit skupinu odborníků, která by se nad touto problematikou zamyslela.
Komise podporuje všechny snahy o vytvoření ještě efektivnějšího a funkčnějšího institucionálního a operativního rámce pro vnější investice, tak aby v plném rozsahu odpovídal současným investičním výzvám v Africe, v sousedství EU i jinde na světě, ale zároveň zdůrazňuje potřebu rychlých a operativních řešení. Konkrétně v souvislosti s Afrikou Komise dnes přijala zvláštní sdělení o nové alianci mezi Afrikou a Evropou pro udržitelné investice a zaměstnanost 5 , v němž představuje konkrétní opatření s cílem posunout dále vzájemně domluvené závazky s Africkou unií v rámci partnerství Afrika–EU.
Již na začátku roku 2018 Komise pořádala semináře věnované evropské finanční architektuře pro vnější investice s členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami.
Jakožto bezprostřední prioritu Komise vyzývá hlavní stávající finanční a rozvojové instituce činné v rozvojovém financování – na vnitrostátní a evropské úrovni –, aby při financování investic jištěných zárukami z rozpočtu EU zvážily přístup založený na užší spolupráci v souladu s cíli vnější činnosti EU. S cílem plně uplatnit obecnou zásadu koordinace mezi rozvojovými politikami Unie a členských států, stanovenou článkem 210 SFEU, jsou tyto hlavní subjekty podněcovány zejména k tomu, aby posílily provozní synergie i doplňkovost v rámci geografických oblastí, jednotlivých odvětví a odborných znalostí a zkušeností a současně zachovaly inovace a zdravou hospodářskou soutěž a různorodost na trhu. Taková spolupráce by se mohla rozšířit i na další mezinárodní finanční instituce s celosvětovým dosahem.
Vzhledem ke složité a nestabilní situaci v mnoha regionech sousedících s EU a v Africe je Komise pevně přesvědčena, že klíčovým aspektem je čas a že EU se nyní musí zaměřit na operativní a praktická řešení spíše než na opatření, která by vyžadovala zásadní institucionální či strukturální změny, jako například vytváření nových orgánů či subjektů nebo uvolňování dalšího kapitálu z rozpočtu EU. Rozsáhlé rámce pro vnější politiku vytvořené Evropským parlamentem, Radou, Komisí a vysokou představitelkou budou i nadále poskytovat vodítko v souladu s prioritami EU a partnerstvími s dotčenými zeměmi v závislosti na jejich investičních potřebách. Komise bude i nadále zajišťovat, aby byly prostředky z rozpočtu EU vynakládány co nejrozumněji, aby byla zvýšena přidaná hodnota každého vynaloženého eura.
2.Co nejlepší využití stávajících nástrojů
Aby EU splnila své ambiciózní cíle v oblasti vnější činnosti 6 , snaží se propojit všechny příslušné nástroje a instituce, spojit finanční prostředky a zajistit, aby finanční nástroje náležitým a soudržným způsobem podporovaly dosahování cílů vnější politiky EU. Investice podporované rozpočtem EU hrají v tomto ohledu klíčovou roli a efektivně doplňují další nástroje, například granty, které budou mít i nadále zásadní úlohu při řešení problémů, pro něž se investice nehodí. V této souvislosti je důležité brát v úvahu různorodost investičních potřeb a souvisejících problémů, jimž čelí partneři EU, zejména s ohledem na nejzranitelnější partnery včetně nejméně rozvinutých zemí, silně zadlužených chudých zemí a nestabilních zemí, případně zemí, v nichž probíhají konflikty.
2.1 Plán vnějších investic
EU již podnikla rozhodné kroky k dosažení účinnějšího rozvojového financování. Evropský plán vnějších investic 7 , předložený v roce 2016, nabízí inovativní způsob uvolňování veřejných a soukromých zdrojů financování pro rozvoj jakožto doplnění tradičních forem pomoci v podobě grantů, přičemž čerpá ze zkušeností příslušných veřejných i soukromých subjektů. Základním prvkem plánu vnějších investic je Evropský fond pro udržitelný rozvoj 8 , který vychází ze zkušeností získaných v rámci Junckerova plánu a Evropského fondu pro strategické investice 9 i ze zkušeností získaných z operací kombinování zdrojů ve třetích zemích za poslední desetiletí v souvislosti se získáváním soukromých finančních prostředků pro skupinové financování inovativnějších a riskantnějších investic.
Evropský fond pro udržitelný rozvoj je založen na myšlence, že veřejné a soukromé investice zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji, že soukromé investice mohou doplňovat veřejné výdaje a že podniky mohou být partnery v udržitelném rozvoji, a prospěch tak z něj mají všechny strany. V současném víceletém finančním rámci poskytuje plán vnějších investic integrovaný balíček pro financování investic v Africe a v sousedství EU a očekává se, že by díky němu měly být provedeny investice ve výši nejméně 44 miliard EUR. S odpovídajícími příspěvky od členských států nebo z dalších zdrojů by plán mohl zdvojnásobit množství uvolněných dodatečných finančních prostředků až do výše 88 miliard EUR. Při prvních výzvách k předkládání investičních projektů v rámci plánu poptávka převyšovala nabídku a operace kombinující granty a úvěry již byly zintenzivněny. Nyní se první programy provádějí v praxi a již z nich máme hmatatelné výsledky 10 . Dne 20. června 2018 byly schváleny první investiční programy využívající záruku EU v Africe a v sousedství, jež mimo jiné zajišťují přístup k dostupným bankovním úvěrům pro zranitelné osoby, které mají v současnosti problémy půjčit si peníze za finančně dostupné sazby, a dále tyto programy rovněž zajišťují přístup k mobilním účtům a dlouhodobým úvěrům pro více než 25 000 malých podniků. Tyto záruky ve výši okolo 800 milionů EUR by měly pomoci získat přibližně 8-9 miliard EUR dodatečných soukromých a veřejných investic. Ačkoli jsou první výsledky povzbuzující, je třeba zvýšit povědomí o plánu vnějších investic a zrychlit jeho provádění v praxi, například prostřednictvím cílených kampaní v terénu.
Investice podporované z rozpočtu EU také musí více přispívat k provádění strukturálních reforem. Investice mohou být mocným nástrojem pro prosazování reforem a lepší správy věcí veřejných v partnerských zemích, čímž přispívají k lepším podmínkám pro inkluzivní hospodářskou činnost tím, že podporují udržitelnější politiky a regulační rámce, dodržování mezinárodních norem v oblasti lidských práv včetně základních pracovněprávních norem a požadavků na náležitou péči, příznivější podnikatelské prostředí, nové podnikatelské modely a větší kapacitu správních orgánů. Jsou-li prováděny správným způsobem, mohou být nástrojem pro posílení protikorupčních záruk, zlepšení správy veřejných financí a posílení regulace ve finančním sektoru. Kromě financování jednotlivých investičních programů by EU prostřednictvím technické pomoci a posílení politického dialogu měla zvýšit svůj příspěvek na podporu politik, které přilákají další investice z veřejného i soukromého sektoru. Právě toto je účelem třetího pilíře plánu vnějších investic. Spoluprací s partnerskými zeměmi na reformách v oblasti správy věcí veřejných a regulace, boje proti korupci a nezákonným finančním tokům i na budování institucí a kapacit může EU podpořit vznik prostředí, ve kterém mají mikropodniky, malé a střední podniky přístup k finančním prostředkům, prostředí s lepším právním rámcem pro veřejné i soukromé investice, s účinnějšími systémy zadávání veřejných zakázek, ve kterém jsou investice prospěšné pro místní ekonomiku a tvorbu nových pracovních míst a ve kterém se prosazují mezinárodní normy. Pro dlouhodobé udržování zaměstnanosti a růstu je také klíčové zachovat vhodný systém přípravy projektů.
2.2 V současné architektuře je prostor pro více spolupráce a synergií…
Stávající finanční architektura EU pro vnější investice se za několik posledních desítek let proměnila. Evropská investiční banka 11 – banka EU – se zaměřuje především na projekty v rámci EU, ale také aktivně působí mimo Unii, kde podporuje její politiky na základě stávajících nástrojů EU, jako jsou například vnější úvěrový mandát EIB a investiční facilita pro africké, karibské a tichomořské státy. Skupina Evropské investiční banky 12 také představila svoji iniciativu na posílení ekonomické odolnosti 13 souběžně s plánem vnějších investic EU, a poskytla tak velké investiční balíčky konkrétním zemím, například Ukrajině. V rámci skupiny Evropské investiční banky se nedávno začalo zvažovat zřízení nové rozvojové pobočky.
Evropská banka pro obnovu a rozvoj 14 je mnohostranná rozvojová investiční banka, v níž jsou většinovými akcionáři členské státy EU, a své úsilí zaměřuje především na východní a střední Evropu, Asii a severní Afriku. Prostřednictvím stávající sítě místních kanceláří získává významné praktické znalosti z místa a v rámci své činnosti spolupracuje s partnery na tvorbě politik, včetně podporování reforem.
Mnoho členských států navíc má své vlastní národní rozvojové banky nebo instituce 15 , které přispívají k provádění politik a souvisejících operativních akcí Unie v praxi. Rovněž se zvyšuje počet regionálních rozvojových bank.
Tyto subjekty v současnosti mobilizují největší podíl vnějších rozvojových půjček a mají různé mandáty, schopnosti a odborné znalosti, například v souvislosti se zeměpisnou působností, podnikatelským modelem nebo přítomností odborníků na místě v zemi svého působení. Jedním ze současných dobrých příkladů spolupráce mezi zeměmi a institucemi je například platforma EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci (EUBEC 16 ). V některých případech však subjekty mezi sebou spíše soutěží o investice mimo EU a záruky podporované z rozpočtu EU, než aby hledaly užitečné synergie a vzájemně se doplňovaly.
Při řešení tohoto problému by mělo být relativně rychle dosaženo větších synergií a účinnosti v rámci stávajících struktur, například prostřednictvím specializací jednotlivých stávajících partnerských finančních institucí na konkrétní regiony a témata nebo společnými iniciativami Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj, jež by představovaly jeden ze způsobů využití sdílených odborných znalostí obou institucí, aniž by z trhu byly vyloučeny další subjekty. V současnosti v rámci tzv. investičního rámce pro západní Balkán (WBIF 17 ) spolupracují Evropská investiční banka a Evropská banka pro obnovu a rozvoj na řízení společného fondu, což ukazuje, že k takové spolupráci již dochází a že je možná. K takovéto budoucí spolupráci by se mohly připojit také národní rozvojové banky a instituce i případní globální partneři.
2.3 …a silnější politické řízení
EU by měla usilovat o ještě silnější politické řízení, aby co nejvíce zvýšila účinnost své vnější činnosti, konkrétně svých politických nástrojů pro rozvojovou spolupráci, s cílem zajistit, že se její politické cíle budou soustavně odrážet ve všech fázích provádění. To je nezbytné i k tomu, aby byly peníze daňových poplatníků využívány co nejúčinněji a aby byla v plném rozsahu zajištěna soudržnost s ostatními oblastmi vnější politiky EU. Dalšího zvýšení účinnosti v souvislosti s realizací politických cílů EU by mohlo být dosaženo posílením soudržnosti mezi různými činnostmi jednotlivých partnerů zapojených do provádění. K dosažení tohoto cíle by měl přispět i probíhající přezkum stávajících konzultačních mechanismů.
2.4 Zlepšení spolupráce členských států EU v mezinárodních finančních institucích
Za všech okolností je nezbytné rychle zlepšit vnější koordinaci EU při vystupování v příslušných mezinárodních finančních institucích, která v současnosti není dostatečně zajištěna. Členské státy a Unie jsou ve struktuře řízení mezinárodních finančních institucí zastoupeny různým způsobem. Cílů EU v oblasti rozvojového financování lze dosáhnout jedině soudržným jednáním ve vzájemné shodě. To se týká zejména Evropské banky pro obnovu a rozvoj. Po odchodu Spojeného království z Evropské unie se společný podíl EU a členských států v Evropské bance pro obnovu a rozvoj sníží z 62,8 % na 54,3 %, čímž vzroste význam silné koordinace stanoviska EU před zasedáními Rady guvernérů této banky 18 . Tato posílená, přímá koordinace mezi členskými státy a Komisí by potenciálně v dlouhodobějším horizontu mohla vést ke změně stanov Evropské banky pro obnovu a rozvoj, která by umožnila společné hlasování v radě této banky jménem všech členských států EU.
3.Zvýšení kapacity pro vnější investice EU ve střednědobém horizontu
3.1 Návrh nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci
V duchu zásady co největší účinnosti vznikl i návrh Komise na budoucí nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci 19 , předložený v červnu 2018 jako jeden z návrhů pro následující víceletý finanční rámec. Architektura tohoto nástroje odráží geografické a tematické priority EU a zajišťuje, že EU bude mít k dispozici moderní, mocný, přizpůsobivý a flexibilní nástroj k řešení udržitelného rozvoje, který je součástí její vnější činnosti. Tento návrh proto přistupuje k provádění rozvojové spolupráce prostřednictvím nejvhodnějšího nástroje za daných okolností, jako jsou granty, rozpočtová podpora, finanční nástroje nebo záruky, případně kombinace těchto nástrojů. Navrhovaný nový nástroj integruje model plánu vnějších investic a zaujímá stejný inovativní přístup k rozvojovému financování, a to prostřednictvím rozšířeného Evropského fondu pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+) a nové záruky pro vnější činnost až ve výši 60 miliard EUR 20 . Tento rámec integruje stávající ustanovení Evropského fondu pro udržitelný rozvoj, vnějšího úvěrového mandátu Evropské investiční banky a Záručního fondu pro vnější vztahy.
Nový nástroj bude znamenat významné zvýšení, pokud jde o poskytování kombinovaných zdrojů, záruk a dalších finančních operací na podporu vnějších investic. Navíc zatímco i nadále se bude zvláštní pozornost věnovat Africe, sousedství a západnímu Balkánu, bude se záruka geograficky rozšiřovat. Společně se soukromým sektorem by tak díky multiplikačnímu účinku mohlo být tímto způsobem v období 2021–2027 na investice uvolněno až půl bilionu eur. S cílem zajistit co nejúčinnější řízení prostředků EU a s ohledem na výrazné zvýšení objemu záruky EU je třeba odpovídajícím způsobem upravit současné uspořádání.
3.2 Posílená evropská finanční architektura
K dosažení cílů Evropského fondu pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+) bude zapotřebí vnější finanční architektura, která bude schopná vytvářet a realizovat účinné projekty a zároveň provádět strategickou politickou orientaci EU. Vzhledem k současné roztříštěnosti je třeba posílit architekturu způsobem navrženým Komisí v červnu 2018.
Aby finanční nástroje EU mohly plnit politické cíle, které stanoví Evropský parlament a Rada, měla by EU usilovat o zajištění silnějšího politického řízení a kontroly s cílem podporovat co nejúčinnější použití peněz daňových poplatníků s ohledem na geografické i tematické priority. V rámci příštího víceletého finančního rámce by řešení mohlo mít podobu platformy EU pro vnější investice, která by spojila všechny subjekty, které využívají rozpočtové záruky EU pro vnější investice, v jednom novém rámci založeném na následujících zásadách:
·První úroveň se týká vymezení prioritních odvětví a geografických oblastí pro investování. Ty budou stanoveny prostřednictvím procesu víceletého programování založeného na cílech vnější činnosti Unie, tak jak předpokládá nařízení, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci.
·Druhá úroveň spočívá v řízení používání záruky EU. Za řízení záruky odpovídá Komise. Jeho součástí je schválení použití záruky (včetně kontroly souladu připravovaných projektů s politikou), stanovení a sledování rizikových parametrů s cílem chránit rozpočet EU a celkové řízení používání záruky 21 . Kromě tohoto by Komise neusilovala o provádění obecných bankovních operací ani by v rámci Komise nereplikovala či neduplikovala technické odborné znalosti, které jsou k dispozici jinde. Posouzení rizik různých projektů nebo souborů připravovaných projektů, určených na základě priorit stanovených na politické úrovni, by mělo být prováděno skupinou pro posuzování rizik 22 .
Tvorba rezerv na Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+) bude součástí společného rezervního fondu Unie v souladu s příslušnými ustanoveními finančního nařízení 23 , které stanoví nezávislé odborné hodnocení do 30. června 2019 ohledně otázky, komu má být svěřeno finanční řízení aktiv společného rezervního fondu.
·Na třetí úrovni by byly prováděny investice na místě a připravované projekty by byly předkládány k posouzení. Evropská investiční banka a další rozvojové finanční instituce by na základě svých příslušných odborných znalostí a v souladu se svými postupy náležité péče a řídícími procesy měly mít přístup k záruce EU při provádění projektů, které mají na místě nejvyšší přidanou hodnotu pro EU. S podporou spolupráce mezi způsobilými stranami se počítá již v návrhu nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci 24 . Uvítán by byl model pro společné iniciativy v konkrétních regionech či odvětvích. Projekty připravované společně na základě spolupráce různých institucí by byly Komisí při rozhodování o efektivním, účinném a spravedlivém používání dostupných prostředků hodnoceny kladně.
Platformě bude předsedat Komise, která v koordinaci s ostatními účastníky zajistí, aby rozsah, místo a načasování investičních rozhodnutí odpovídalo stanoveným investičním prioritám a obecným cílům vnější činnosti EU.
Posílená architektura pro vnější investice Evropské unie
Předložení připravovaných projektů do výzev k podávání nabídek
4.Závěry
4. Závěry
Velké množství investičních výzev a příležitostí, které se nabízejí v Africe, sousedství EU a dalších částech světa, nepočká. Vyžadují, aby EU zaměřila své činnosti a co nejúčinněji využívala své stávající nástroje, instituce a subjekty, aby dosáhla naplnění politických záměrů a cílů svých politik. Ačkoli v dlouhodobějším horizontu má smysl uvažovat o strukturálních a zásadních reformách, Komise je toho názoru, že její činnost by se v krátkodobém horizontu měla soustředit na co největší zefektivnění a zlepšení fungování stávajícího systému.
K dosažení tohoto cíle byly vymezeny následující priority a činnosti:
-Komise vyzývá všechny evropské partnery, aby posílili svoji spolupráci s cílem přispět k realizaci politik vnější činnosti Unie v plné soudržnosti s politickými cíli a strategickými zájmy Unie.
-Vyzývá všechny příslušné partnery, aby zrychlili provádění plánu vnějších investic. Povědomí o plánu bude zvýšeno prostřednictvím cílených informačních činností.
-Přestože Komise uznává výsadní postavení Evropské investiční banky jako banky EU, vyzývá skupinu EIB a Evropskou banku pro obnovu a rozvoj, případně společně s dalšími subjekty, aby zkoumaly možnosti dalších synergií, například v podobě společných iniciativ s konkrétními účely, v rámci probíhajícího provádění plánu vnějších investic a budoucího nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci.
-Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby se dohodly ohledně základních parametrů návrhu nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci jako součásti příštího víceletého finančního rámce.
-Pro provádění vnějších finančních investic Evropské unie by měla být vytvořena posílená evropská finanční architektura.
-Měl by být zaveden mechanismus spolupráce, který by zajistil, aby byly postoje členských států EU lépe koordinovány, zejména v Evropské bance pro obnovu a rozvoj.
V návaznosti na užitečné poznatky získané na začátku roku 2018 Komise v říjnu 2018 svolá všechny příslušné subjekty, včetně členských států, rozvojových finančních institucí a dalších zúčastněných stran s cílem co nejrychleji v praxi realizovat výše uvedené priority, aniž by tím byl dotčen probíhající legislativní proces týkající se nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci nebo obecnější úvahy o dlouhodobé evropské finanční architektuře pro rozvoj.
Viz článek 208 Smlouvy o fungování Evropské unie, globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky EU (https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf) a nový evropský konsenzus o rozvoji „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“, Úř. věst. C 210, 30.6.2017, s. 1), který vychází ze všeobecně uznaných zásad Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a akčního programu z Addis Abeby.