EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 8.5.2017
COM(2017) 217 final
ZPRÁVA KOMISE RADĚ
Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52017DC0217
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2011 Treaty on the accession of Croatia to the EU
ZPRÁVA KOMISE RADĚ Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
ZPRÁVA KOMISE RADĚ Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
COM/2017/0217 final
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 8.5.2017
COM(2017) 217 final
ZPRÁVA KOMISE RADĚ
Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
ZPRÁVA KOMISE RADĚ
Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
Úvod
Komise předkládá Radě tuto zprávu v souladu s aktem o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky z roku 2011 1 (dále jen „akt o přistoupení“). Uvedený akt zavádí sedmileté přechodné období do roku 2020 s možností prodloužení o další tři roky, v jehož průběhu může Chorvatsko ve svých vnitrostátních právních předpisech 2 zachovat stávající omezení týkající se nabývání zemědělské půdy. Týká se to nabývání půdy právnickými i fyzickými osobami z jiných členských států Evropské unie a Evropského hospodářského prostoru.
Podle smlouvy o přistoupení je Komise povinna podat Radě ve třetím roce po přistoupení zprávu o možnosti zkrátit nebo ukončit přechodné období poskytnuté podle smlouvy o přistoupení před datem stanoveným v této smlouvě.
Obecně platí, že právní předpisy Evropské unie a zásada volného pohybu kapitálu podporují přeshraniční investice. Volný pohyb kapitálu je jednou ze základních zásad, podle níž investoři z EU mohou v zásadě volně působit na vnitřním trhu. Zahraniční investice mohou mít řadu přínosů pro rozvoj zemědělství a venkova. Přeshraniční investice tak například v Evropě umožnily šíření nových zemědělských technologií a znalostí a poskytly kapitál na zemědělskou produkci v oblastech s nedostatečnou vybaveností kapitálem. Přeshraniční investice mohou také přispívat k racionalizaci využití půdy, zvláště v oblastech, v nichž jsou vlastnické struktury velmi fragmentované.
Zároveň je třeba připomenout, že smlouvy EU nezavazují členské státy k liberalizaci trhu se zemědělskou půdou bez možnosti zavést vhodná pravidla k dosažení legitimních cílů veřejné politiky. Zásada volného pohybu kapitálu umožňuje vnitrostátní omezení pohybu kapitálu pravidly k regulaci trhů s půdou, jsou-li nezbytná, odůvodněná a přiměřená z hlediska podpory legitimních cílů ve veřejném zájmu a politik. Hledá se tedy rovnováha mezi volným pohybem kapitálu a potřebou členských států zajistit, aby trhy s půdou umožnily udržitelný rozvoj venkova a zemědělskou produkci.
Přechodné období, během něhož může Chorvatsko zachovat omezení platná v době přistoupení k EU, mu bylo poskytnuto s cílem dovolit nově přistupujícímu členskému státu řešit nedostatky trhu se zemědělskou půdou a odvětví zemědělství a zvýšit jeho konkurenceschopnost na vnitřním trhu. Cílem této zprávy je posoudit situaci na trhu se zemědělskou půdou a přezkoumat potřebu uvedených přechodných opatření. Na základě celkové situace v odvětví zemědělství v Chorvatsku tři roky po jeho přistoupení k EU tato zpráva vyvozuje závěr, že přechodné období by se zkracovat nemělo.
1. Právní základ zprávy Komise
Akt o přistoupení z roku 2011 poskytl Chorvatsku přechodné období, během něhož může odchylně od článku 63 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který upravuje pohyb kapitálu, zachovat stávající omezení nabývání zemědělské půdy. Podle článku 18 aktu o přistoupení jsou tato restriktivní přechodná opatření použitelná na základě podmínek stanovených v příloze V (Přechodná opatření) aktu o přistoupení. Kapitola o volném pohybu kapitálu v této příloze stanoví, že „obecné přezkoumání těchto přechodných opatření se uskuteční do konce třetího roku po dni přistoupení. K tomuto účelu předloží Komise zprávu Radě. Rada může na návrh Komise jednomyslně rozhodnout o zkrácení nebo ukončení přechodného období […].“
2. Přechodná opatření
Volný pohyb kapitálu je jednou ze základních svobod zaručených právem Evropské unie. Článek 63 SFEU stanoví, že „jsou zakázána všechna omezení pohybu kapitálu mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi.“ Do pohybu kapitálu spadají i investice do nemovitostí a zemědělské půdy. Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že výkon práva nabývat, užívat a zcizovat zemědělskou půdu na území jiného členského státu způsobuje pohyb kapitálu 3 . Proto musí právní předpisy členských států týkající se nabývání zemědělské půdy splňovat zásadu volného pohybu kapitálu podle práva EU.
Avšak během jednání o přistoupení s Chorvatskem Evropská unie souhlasila s některými přechodnými opatřeními týkajícími se nabývání zemědělské půdy, která umožňují Chorvatsku dočasnou úpravu odchylnou od základní svobody pohybu kapitálu. Zejména příloha V aktu o přistoupení dovoluje Chorvatsku „po dobu sedmi let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená v zákoně o zemědělské půdě (úřední věstník č. 152/08), ve znění platném ke dni podpisu smlouvy o přistoupení, týkající se nabývání zemědělské půdy státními příslušníky jiného členského státu nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a právnickými osobami zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru“. Zároveň akt o přistoupení stanoví výjimku z přechodných opatření pro „samostatně hospodařící zemědělce, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a bydlet v Chorvatsku“ a na něž „se nebudou vztahovat přechodná opatření (…) ani jiná pravidla a postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Chorvatska“. 4
Hlavní důvody chorvatské žádosti o povolení přechodných opatření byly podobné důvodům, které měla většina členských států EU-12 (EU-10 a EU-2 5 ) v době přistoupení k EU, a většinou se vztahují k potřebě chránit socioekonomické prostředí pro zemědělské činnosti po zavedení vnitřního trhu a přechodu na společnou zemědělskou politiku. Přechodná opatření jsou určena zejména k tomu, aby zmírnila nepříznivý vliv, který by v Chorvatsku mohlo mít náhlé otevření trhu vzhledem k velkým rozdílům cen půdy a kupní síly zemědělců oproti EU-15 a vzhledem k tomu, že trh se zemědělskou půdou stále ovlivňují institucionální faktory, jež brání ve využívání zemědělské půdy, například nedokončená privatizace a restituce půdy, nejisté vlastnické vztahy nebo nedokončený proces budování systému pozemkových knih a katastru nemovitostí. Kromě toho Chorvatsko zdůraznilo, že v důsledku občanské války (1991–1995) velkou část zemědělské půdy nelze využívat, neboť je zaminovaná a probíhá na ní odminování 6 .
Kromě toho Chorvatsko zdůraznilo, že během přechodného období budou provedena některá opatření za účelem rozvoje trhu se zemědělskou půdou, zvýšení produktivity zemědělství a zlepšení schopnosti chorvatských zemědělců pohybovat se v budoucnu na otevřenějším trhu s půdou. Chorvatsko za tímto účelem plánovalo různé střednědobé a dlouhodobé projekty, které měly být provedeny během přechodného období. Tyto projekty se týkaly:
·úpravy vlastnických práv a uvedení údajů v pozemkových knihách a katastru nemovitostí do náležitého stavu,
·scelování pozemků,
·rozvoje trhu se zemědělskou půdou pro účely nájmu a posílení práv nájemců,
·restrukturalizace zemědělské produkce,
·zlepšení technologie a kapitalizace a
·odminování zemědělské půdy.
Přechodné období mělo rovněž poskytnout čas potřebný k privatizaci pozemků ve vlastnictví státu a k dokončení restituce pozemků.
3. Cíl zprávy a metodika
Tato zpráva v souladu s aktem o přistoupení přezkoumává nedávný vývoj v chorvatském odvětví zemědělství. Jejím cílem je posoudit potřebu zkrátit nebo ukončit přechodná opatření týkající se nabývání půdy státními příslušníky jiných členských států nebo EHP před datem stanoveným v aktu o přistoupení. Za tímto účelem Komise posuzuje důvody předložené Chorvatskem při jednáních o přistoupení jako odůvodnění dočasné odchylky a zkoumá, zda prvotní obavy zmírnil následující vývoj.
Za tímto účelem Komise zaslala chorvatským orgánům dotazník, aby shromáždila komplexní informace o vývoji, k němuž došlo v odvětví zemědělství ode dne přistoupení. Odpovědi Chorvatska na tento dotazník spolu s analýzou provedenou Eurostatem a dalšími údaji umožnily Komisi posoudit:
·socioekonomické vlastnosti odvětví zemědělství a vývoj příslušných hospodářských ukazatelů včetně příjmu a cen půdy a stupně jejich konvergence s jinými členskými státy,
·legislativní změny týkající se vlastnictví zemědělské půdy zahraničními osobami,
·pokrok, kterého se podařilo dosáhnout střednědobými a dlouhodobými projekty, které Chorvatsko plánovalo zahájit za účelem zlepšení fungování trhu se zemědělskou půdou a zvýšení efektivnosti zemědělských činností, zejména pokud jde o privatizaci půdy, restituční programy a odminování, a
·aktuální stav zahraničních investic do chorvatského odvětví zemědělství.
4. Rozbor situace po třech letech členství v EU
V červnu 2016 Komise ve své dvouleté konvergenční zprávě 7 uvedla, že Chorvatsko čtyři po sobě jdoucí roky čelilo zápornému hospodářskému růstu. Toto nepříznivé hospodářské prostředí z poslední doby mělo nepříznivý dopad na konvergenci příjmů a produktivity, a to i v odvětví zemědělství.
a)Socioekonomické proměnné v odvětví zemědělství
Po období rychlého hospodářského růstu v letech 2007 a 2008 na chorvatské hospodářství dopadla hospodářská a finanční krize. Ta měla vliv i na zemědělství, v němž došlo k poklesu hrubé přidané hodnoty (HPH), příjmu z výrobních faktorů a počtu zaměstnávaných osob. Pokud jde o strukturální ukazatele, chorvatské odvětví zemědělství se stále vyznačuje menšími zemědělskými podniky, nižší produktivitou práce, nižší efektivností a nižším příjmem z výrobních faktorů a nižší kupní silou, než je průměr EU.
Mezi lety 2007 a 2013 činila HPH v chorvatském zemědělství v průměru 2,88 % hrubého domácího produktu (HDP) země. V roce 2014 představovala HPH v zemědělství (ve výši 1,03 miliardy EUR) 2,38 % HDP země. To je pokles o 33 % ve srovnání s nejvyšší hodnotou v tomto období, která byla zaznamenána v roce 2008, a pokles o 9 % ve srovnání s rokem 2013. Zemědělská činnost vytvořila v roce 2014 produkci 8 ve výši 2,28 miliardy EUR, tedy o 10 % méně, než kolik bylo zaznamenáno v roce 2013, a u tohoto ukazatele byl stejně jako u HPH od roku 2008 zaznamenán negativní trend.
Podle zákona o zemědělské půdě zahrnuje v Chorvatsku zemědělská půda ornou půdu, zahrady, louky, pastviny, sady, olivové háje, vinice, rybníky, rákosiště, močály a další pozemky, které lze využít k zemědělské produkci. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány je většina zemědělských podniků menšího rozsahu a nejsou vhodné pro moderní zemědělství, což znamená, že jejich efektivnost a produktivita jsou nízké.
Od roku 2007 sice došlo k určitému scelování pozemků, fragmentace zemědělských podniků je však jedním z hlavních faktorů omezujících rozvoj odvětví zemědělství. Celkem 69,4 % zemědělských podniků jsou malé podniky obhospodařující půdu o ploše do 5 ha a pouze 6,9 % podniků využívá půdu o ploše více než 20 ha. Průměrná plocha pozemků využívaných jedním zemědělským podnikem se v Chorvatsku v letech 2007 až 2013 téměř zdvojnásobila z 5,4 ha na 10 ha. Stále je to však méně než průměr EU, který činí 16,1 ha.
V roce 2015 byla produktivita práce v chorvatském zemědělství na úrovni 44 % průměru EU, výrazně se však zvyšovala od roku 2013, kdy Chorvatsko přistoupilo k EU (viz Graf 1 níže). Nadále zůstává pod úrovněmi produktivity EU-15 a blíží se produktivitě novějších členských států.
Graf 1. Srovnání produktivity zemědělství v Chorvatsku s EU-15 a EU-12 |
|
Obrázek A: Dynamika produktivity zemědělství* |
Obrázek B: Konvergence produktivity zemědělství v Chorvatsku a v EU-15, 2008–2015** |
|
|
Zdroj: Eurostat, roční národní účty AMECO pro deflátory HDP. Poznámky: * Jako nové členské státy EU-12 se označuje 13 členských států, které nedávno přistoupily k EU, bez Chorvatska, se kterým jsou srovnávány ** Produktivita zemědělství se měří jako HPH ve stálých cenách roku 2010 v EUR za odpracovanou hodinu. |
Podle předběžných údajů od chorvatského správce daně činila v roce 2014 průměrná cena za hektar zemědělské půdy v Chorvatsku 4 935 EUR, což je ve srovnání s většinou členských států EU-12 relativně vysoká částka, je však výrazně nižší než ve většině členských států EU-15. Ceny pozemků v Chorvatsku mezi lety 2000 a 2006 trvale rostly (podle údajů poskytnutých Chorvatskem při jednáních o přistoupení) a v roce 2012 byly ve srovnání s obdobím o deset let dříve přibližně pětkrát vyšší. Přistoupení k EU v roce 2013 však výrazně nezvýšilo ani ceny pozemků, ani počet a celkovou plochu převedených parcel. Ceny pozemků nedávno naopak mírně klesly v souvislosti s nedávným nárůstem dostupné využívané zemědělské půdy (viz Tabulka 1 v příloze). Údaje o historických cenách za prodej pozemků v celé EU nejsou k dispozici, a proto je třeba k analýze přistupovat s určitou obezřetností, přesto se však zdá být zřejmé, že rozdíly v cenách zemědělské půdy v Chorvatsku a v EU-15 se od přistoupení výrazně nezměnily.
Rozdíl v HDP na obyvatele měřeném ve standardech kupní síly v Chorvatsku a ve zbytku EU přetrvává. Podle údajů Eurostatu byl v roce 2014 chorvatský hrubý domácí produkt na obyvatele měřený ve standardech kupní síly jedním z nejnižších v celé EU; konkrétně byl podle odhadů na úrovni 58,8 % průměru EU. Kromě toho příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor 9 klesá setrvale od roku 2009. V roce 2014 zaznamenal ve srovnání s rokem 2008 další pokles o 35,7 % a ve srovnání s rokem 2013 o 11,9 %.
Od roku 2011 poklesl v Chorvatsku reálný příjem z výrobních faktorů v zemědělství pod průměrný reálný příjem z výrobních faktorů v EU-15. Znamená to, že chorvatský příjem ze zemědělství se již nepřibližuje úrovni příjmu ze zemědělství v EU-15 (viz Graf 1 v příloze). Reálná kupní síla v chorvatském odvětví zemědělství tak byla v roce 2014 výrazně nižší než v předvstupním období.
Proto byla finanční dostupnost zemědělské půdy pro chorvatské zemědělce vzhledem k jejich kupní síle nadále relativně nízká. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány byl v Chorvatsku v roce 2014, tedy rok po přistoupení k EU EU, index cenové dostupnosti (vycházející z příjmu z výrobních faktorů v zemědělství a cen půdy v Chorvatsku ve stálých cenách roku 2010) na úrovni 0,79. Znamená to, že v rámci EU byla zemědělská půda v Chorvatsku pro chorvatské zemědělce ve srovnání s jinými zemědělci z EU méně cenově dostupná (viz Tabulka 2 v příloze). Kromě toho, jak dokládá Graf 2 v příloze, konvergence cenové dostupnosti chorvatské zemědělské půdy pro zemědělce v Chorvatsku je od roku 2012 v průměru nižší, a to nejen ve srovnání s průměrem EU jako celku, ale i ve srovnání s většinou z 12 nejnovějších členských států EU.
b)Právní omezení nabývání zemědělských nemovitostí
Podle platných chorvatských právních předpisů je od přistoupení země k EU zakázáno zahraničním právnickým a fyzickým osobám nabývat vlastnictví zemědělské půdy právním úkonem, nestanoví-li mezinárodní dohoda jinak. V roce 2013 byl zákon o zemědělské půdě z roku 2008 (úřední věstník č. 152/08), na který odkazuje akt o přistoupení, nahrazen novým zákonem o zemědělské půdě (úřední věstník č. 39/2013) a v roce 2015 byl dále pozměněn (úřední věstník č. 48/2015). Zákon z roku 2013 zachoval většinu dříve platných omezení, zavedl však pro zahraniční fyzické a právnické osoby možnost nabývat majetková práva k zemědělské půdě dědictvím.
Podle aktu o přistoupení samostatně hospodařící zemědělci, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a bydlet v Chorvatsku, mohou nabýt zemědělskou půdu, jestliže splní podmínky stanovené vnitrostátním právem, které se vztahují na chorvatské státní příslušníky. Kromě toho mohou státní příslušníci EU/EHP nakupovat zemědělskou půdu prostřednictvím právnických osob, které jsou zapsané a mají sídlo v Chorvatsku.
Restriktivní podmínky právního rámce jsou tedy zmírněny možností poskytnutou samostatně hospodařícím zemědělcům z EU/EHP a právnickým osobám usazeným v Chorvatsku nabývat půdu za podmínek stanovených vnitrostátním právem. Kromě toho neexistují žádná omezení pro občany a právnické osoby z EU/EHP, pokud jde o pronájem zemědělské půdy.
Platný právní rámec, který nezakazuje veškeré nabývání půdy zahraničními osobami, by měl Chorvatsku umožnit dosažení cílů sledovaných v přechodném období a napomoci mu k postupnému přechodu k otevřenějšímu systému nabývání půdy státními příslušníky EU/EHP.
c)Privatizace, restituce a dostupná zemědělská půda
Na fungování trhů se zemědělskou půdou má vliv privatizace a nedořešené případy restituce. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány bylo v rámci různých privatizačních programů v letech 2001 až 2013 prodáno 62 765 ha půdy ve vlastnictví státu a zbytek byl pronajat. To představuje pouze čtvrtinu půdy ve vlastnictví státu. Od zájemců bylo přijato přibližně 50 000 žádostí o restituci majetku a 9 000 případů stále zbývá vyřídit.
Změny množství dostupné zemědělské půdy rovněž mohou mít vliv na fungování trhů se zemědělskou půdou. V roce 2013 bylo přeměněno na pozemky jiné než zemědělská půda 17 922 ha, což je o 6,1 % více než v roce 2012. Celková plocha využívané zemědělské půdy se však zvýšila z 978 670 ha v roce 2007 na 1 571 200 ha v roce 2013.
K zemědělským účelům je stále k dispozici půda, na které však nejdříve musí proběhnout odminování. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány má být v roce 2016 přeměněno na zemědělskou půdu ještě 6 040 ha. Vzhledem k tomu, že dosud bylo v průměru za rok odminováno 2 000 ha, odminování zbývající půdy by mohlo trvat ještě přibližně tři roky.
d)Zahraniční investice
Zahraniční investice do zemědělství mají obecně příznivý vliv na přístup ke kapitálu, přenos technologií, fungování trhů s půdou a produktivitu zemědělství. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány činily v letech 2011 až 2014 přímé zahraniční investice do zemědělských činností, myslivosti a souvisejících služeb 2,6 milionu EUR. Chorvatské právní předpisy o nabývání půdy cizinci stanoví jasné limity pro zahraniční investice na chorvatském zemědělském trhu. O zemědělských podnicích v zahraničním, respektive chorvatském vlastnictví jako o samostatných kategoriích nejsou vedeny přesné údaje.
Vzhledem k omezením pro zahraniční fyzické osoby při nabývání majetkových práv k pozemkům však chorvatské orgány odhadují, že počet zemědělských podniků v přímém vlastnictví zahraničních osob je zanedbatelný. Současně jsou zahraniční vlastníci přítomni na trhu se zemědělskou půdou prostřednictvím právnických osob, zejména akciových společností a soukromých společností s ručením omezeným, které jsou zapsané a mají sídlo v Chorvatsku. Právnické osoby obecně, bez ohledu na státní příslušnost jejich vlastníků, využívají přibližně jednu třetinu veškeré zemědělské půdy.
e)Vliv přistoupení k EU
Přistoupení k EU obecně zlepšilo přístup zemědělců k úvěrům a pojištění. To může mít příznivý vliv na produktivitu zemědělství.
Kromě toho chorvatští zemědělci získali finanční podporu ze společné zemědělské politiky EU. Celkový objem této finanční podpory, kterou obdrželo odvětví zemědělství, v roce 2013 dosáhl 292 milionů EUR a v roce 2014 činil 295 milionů EUR. Tato podpora, která byla chorvatským zemědělcům poskytována soustavně, představovala významný podíl příjmů chorvatských zemědělských podniků. Mohla napomoci ke zvýšení efektivnosti a poptávky po půdě a může podpořit očekávaný nárůst cen zemědělské půdy.
Dotace celkově napomohly ke zlepšení sociálních podmínek chorvatských zemědělců a ve spojení s lepším přístupem k úvěrům mohou poskytnout pobídky k tomu, aby chorvatští zemědělci v budoucnosti nakupovali zemědělskou půdu a rozvíjeli zemědělské činnosti. To by pomohlo posílit produktivitu práce v odvětví zemědělství a vedlo by to k dalšímu zvýšení příjmu zemědělských podniků.
Komise poznamenává, že chorvatské projekty, které měly za cíl zlepšit fungování trhu s půdou tím, že se soustředí na konkrétní oblasti určené při jednáních o přistoupení, dosud nebyly plně provedeny. Zatímco některé projekty, například systém IT související s katastrálními údaji o půdě ve státním vlastnictví již byl zaveden, další vývoj systémů se plánuje, například možnost sledovat historii smluv a možnost výměny údajů s příslušnými orgány. Mezi další plánované projekty na podporu rozvoje odvětví zemědělství patří strategie ochrany venkova; operační program pro scelování zemědělských pozemků; a projekt zavlažování a hospodaření se zemědělskou půdou a vodou.
5. Závěry
Akt o přistoupení z roku 2011 vyžaduje, aby tato zpráva byla vydána do tří let od přistoupení. Studované období je relativně krátké 10 , a proto nebylo možné v plném rozsahu shromáždit rozsáhlé empirické informace, pokud jde o otázku, jak přistoupení Chorvatska k EU ovlivnilo vývoj trhu se zemědělskou půdou a odvětví zemědělství jako celek.
Z dostupných údajů však vyplývá, že ne všechny obavy vyjádřené během jednání o přistoupení byly tři roky po přistoupení zmírněny, a to především z toho důvodu, že některá z opatření plánovaných na přechodné období dosud nebyla dokončena, konkrétně například scelování půdy, dobudování systému pozemkových knih, dokončení privatizace a odminování pozemků.
Kromě toho hodnocení chorvatského zemědělského trhu naznačuje, že je stále velký rozdíl v cenách půdy a příjmu zemědělců mezi Chorvatskem a zbytkem EU. Plná konvergence by se však neočekávala ani by nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Kromě toho analýza Komise naznačuje pokles cenové dostupnosti půdy pro chorvatské zemědělce: ve srovnání s rokem 2013 zemědělská půda rok po přistoupení k EU v roce 2014 nebyla pro chorvatské zemědělce cenově dostupnější zejména v důsledku poklesu průměrného příjmu zemědělců.
Celkově z analýzy současné situace v odvětví zemědělství v Chorvatsku vyplývá, že trh s půdou nadále ovlivňuje několik faktorů, například: obecně nepříznivé hospodářské klima, fragmentace vlastnictví, relativně nízké příjmy zemědělců, nedokončená privatizace a restituce pozemků a stále probíhající odminování.
Proto Komise vyvozuje závěr, že časové omezení pro přechodná opatření stanovená v aktu o přistoupení by se nemělo zkracovat.
Komise rovněž vyzývá Chorvatsko, aby postupně dokončilo přípravu trhu s půdou na plné uplatnění volného pohybu kapitálu po skončení přechodného období. Omezení v právním rámci týkající se nabývání půdy zahraničními fyzickými a právnickými osobami ani nyní nepředstavují úplný zákaz, neboť právnické osoby vlastněné státními příslušníky EU/EHP mohou nakupovat půdu a samostatně hospodařící zemědělci z EU/EHP mohou nabývat půdu, chtějí-li se usadit a bydlet v Chorvatsku. Kromě toho nový zákon o půdě z roku 2013 zavedl možnost nabývat vlastnická práva k zemědělské půdě dědictvím. Stejně důležité je poznamenat, že trh s půdou k pronájmu je otevřený zahraničním investorům, kteří se tak mohou v Chorvatsku usazovat a provozovat tam zemědělské podniky. Navíc přistoupení k EU již místním zemědělcům zlepšilo přístup ke kapitálu.
Kromě toho se Chorvatsko zavázalo, že provede následující činnosti k tomu, aby umožnilo volný pohyb kapitálu do konce přechodného období:
1)úprava majetkových práv jako předpokladu pro aktualizaci pozemkových knih a jejich uvedení do náležitého stavu;
2)scelování pozemků;
3)rozvoj trhu se zemědělskou půdou pro účely nájmu a posílení práv nájemců;
4)restrukturalizace zemědělské produkce;
5)zlepšení technologie a investičního vybavení a
6)odminování zemědělské půdy.
Vše výše uvedené představuje dobrý základ k tomu, aby Chorvatsko dále řešilo výzvy, jimiž bylo zdůvodněno zavedení přechodného období, a zlepšovalo produktivitu a ekonomické postavení obyvatel Chorvatska zabývajících se zemědělstvím a rozvojem venkova.
Úř. věst. L 112, 24.4.2012, s. 10.
Zákon o zemědělské půdě (úřední věstník č. 152/08).
Věc C-370/05 (Festersen), body 21–23; věc C-452/01 (Ospelt), bod 24.
Akt o přistoupení dále stanoví, že „se státním příslušníkem členského státu nebo právnickou osobou založenou podle práva jiného členského státu však nesmí být v souvislosti s nabýváním zemědělské půdy v žádném případě zacházeno méně příznivě, než jak by bylo s takovým státním příslušníkem nebo osobou zacházeno ke dni podpisu smlouvy o přistoupení, ani se na ně nesmí vztahovat větší omezení než na státní příslušníky nebo právnické osoby ze třetích zemí“.
Zkratka EU-12 označuje členské státy, které přistoupily k EU v roce 2004 (EU-10) a 2007 (EU-2). Přechodné období bylo dojednáno s Českou republikou, Estonskem, Litvou, Lotyšskem, Maďarskem, Polskem a Slovenskem (ze skupiny zemí EU-10) a dále s Bulharskem i Rumunskem (EU-2). Zkratka EU-15 označuje členské státy před rozšířením v roce 2004.
Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány probíhalo v roce 1998 odminování na 42 % až 54 % zemědělské půdy a celková plocha, které se přímo týkalo zaminování na konci roku 2006, činila 997 km2.
Evropská komise, konvergenční zpráva 2016, dostupné na internetových stránkách: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/convergence_reports/index_en.htm.
HPH se vypočítá jako rozdíl hodnoty produkce a meziproduktu.
Příjem z výrobních faktorů vyjadřuje čistou hodnotu vytvořenou využíváním všech výrobních faktorů v zemědělské produkci.
Statistické údaje dostupné ke dni přijetí této zprávy se vztahují k období pouze do roku 2014.
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 8.5.2017
COM(2017) 217 final
PŘÍLOHA
ZPRÁVA KOMISE RADĚ
Přezkum přechodných opatření týkajících se nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení Chorvatska k EU z roku 2011
PŘÍLOHA
Tabulka 1 Nákupní ceny a nájemné u zemědělské půdy v Chorvatsku, v EUR za hektar
2007 |
2012 |
2013 |
2014 |
|
Nákupní ceny |
6 028 |
4 902 |
4 935 |
|
Nájemné |
119 |
107 |
||
Využívaná zemědělská půda (ha) |
978 670 |
1 571 200 |
||
Zdroj: Údaje vnitrostátní daňové zprávy |
Graf 1 Dynamika indexu reálné příjmové složky v zemědělství na roční pracovní jednotku (ukazatel A) v období 2005–2014 Chorvatsko ve srovnání s EU-15 |
Zdroj: Eurostat, Poznámky: 2005=100; jedna roční pracovní jednotka odpovídá práci vykonané jednou osobou, která je zaměstnána v zemědělském podniku na plný pracovní úvazek. Plným úvazkem se rozumí minimální počet hodin vyžadovaný příslušnými vnitrostátními předpisy, kterými se řídí pracovní smlouvy. Pokud vnitrostátní předpisy neuvádějí počet hodin, považuje se za minimální počet pracovních hodin za rok 1 800 hodin: což odpovídá 225 pracovním dnům po 8 hodinách denně. |
Tabulka 2 Dostupnost chorvatské zemědělské půdy
pro zemědělce v Chorvatsku a ve zbytku EU, 2012–2014
Členský stát |
2012 |
2013 |
2014 |
Belgie |
7,01 |
7,05 |
6,25 |
Bulharsko |
0,87 |
1,30 |
1,44 |
Česká republika |
2,89 |
3,58 |
4,10 |
Dánsko |
10,03 |
8,47 |
9,03 |
Německo |
4,42 |
7,27 |
5,86 |
Estonsko |
2,99 |
3,40 |
3,16 |
Irsko |
2,69 |
3,46 |
3,55 |
Řecko |
2,22 |
2,54 |
2,73 |
Španělsko |
4,14 |
5,58 |
5,32 |
Francie |
5,33 |
5,54 |
6,03 |
Chorvatsko |
0,69 |
0,88 |
0,79 |
Itálie |
3,06 |
4,48 |
3,99 |
Kypr |
2,20 |
2,81 |
2,86 |
Lotyšsko |
0,83 |
0,91 |
0,90 |
Litva |
1,13 |
1,26 |
1,14 |
Lucembursko |
4,66 |
3,83 |
4,05 |
Maďarsko |
1,19 |
1,61 |
1,68 |
Malta |
2,13 |
2,58 |
2,48 |
Nizozemsko |
7,17 |
10,08 |
9,33 |
Rakousko |
3,30 |
3,58 |
3,33 |
Polsko |
0,87 |
1,17 |
1,06 |
Portugalsko |
1,26 |
1,80 |
1,75 |
Rumunsko |
0,50 |
0,73 |
0,79 |
Slovinsko |
0,80 |
1,00 |
1,17 |
Slovensko |
2,08 |
2,49 |
2,70 |
Finsko |
4,63 |
4,52 |
3,30 |
Švédsko |
4,10 |
4,56 |
4,92 |
Spojené království |
5,68 |
7,56 |
7,31 |
Zdroj: Eurostat, souhrnný zemědělský účet, AMECO pro deflátory HDP a chorvatské orgány, pokud jde o ceny půdy v Chorvatsku.
Poznámka: Indexy dostupnosti se počítají jako poměr čisté příjmové složky v zemědělství na roční pracovní jednotku v každém členském státě ke kupní ceně v EUR za jeden hektar zemědělské půdy v Chorvatsku ve stálých cenách roku 2010 v EUR. Z indexů dostupnosti tedy vyplývá, kolik hektarů půdy v Chorvatsku si zemědělci v každém členském státě mohou koupit za svůj roční příjem ze zemědělství. Z vyšších hodnot indexu vplývá, že zemědělská půda je pro zemědělce dostupnější.
Například z indexu dostupnosti v Chorvatsku vyplývá, že roční čistá příjmová složka ze zemědělství chorvatských zemědělců nepostačovala k nabytí jednoho hektaru půdy (hodnota indexu pro Chorvatsko v roce 2014 byla 0,79). Naopak roční čistá příjmová složka zemědělců v Dánsku by jim umožnila koupit v roce 2014 více než 9 hektarů půdy v Chorvatsku (hodnota indexu pro tento rok byla pro Dánsko 9).
Graf 2 Konvergence dostupnosti zemědělské půdy pro zemědělské výrobce, 2012–2014 |
Obrázek A: Chorvatsko ve srovnání se zbytkem EU-28 |
|
Obrázek B: Chorvatsko ve srovnání se zbytkem 12 nových členských států |
|
Zdroj: Eurostat, souhrnný zemědělský účet a chorvatské orgány, pokud jde o ceny půdy v Chorvatsku. |