EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADE
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015DC0510
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE EUROPEAN COUNCIL AND THE COUNCIL Managing the refugee crisis: State of Play of the Implementation of the Priority Actions under the European Agenda on Migration
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADE Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADE Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
COM/2015/0510 final
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADE
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
I. Úvod
Během prvních devíti měsíců tohoto roku se vydalo do Evropy více než 710 000 lidí 1 – uprchlíků, vysídlených osob a dalších migrantů – a tento trend bude pokračovat. To představuje pro Evropskou unii zkoušku. Evropský program pro migraci, který Komise představila v květnu 2015 2 , vyzdvihuje nutnost komplexního přístupu k řízení migrace. Od té doby byla zavedena řada důležitých opatření, včetně přijetí dvou nouzových mechanismů na relokaci 160 000 osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, z nejvíce zasažených členských států do dalších členských států EU. Pokračující uprchlická krize však vyžaduje další okamžitá opatření.
Z tohoto důvodu Evropská komise dne 23. září vypracovala podrobný soubor prioritních opatření za účelem provádění Evropského programu pro migraci, která mají být přijata v příštích šesti měsících 3 . Jedná se o krátkodobá opatření ke stabilizaci stávající situace i dlouhodobější opatření k zavedení spolehlivého systému, který se v budoucnu osvědčí.
Seznam prioritních opatření stanoví klíčová opatření, která jsou naléhavě zapotřebí, pokud jde o: i) operativní opatření, ii) rozpočtovou podporu a iii) provádění právních předpisů EU.
Seznam byl schválen na neformálním setkání hlav států a vlád dne 23. září 2015 4 .
Zde předložená zpráva informuje tři týdny poté o průběžném pokroku v provádění prioritních opatření (viz Příloha I). Zasedání Evropské rady v tomto týdnu poskytuje hlavám států a vlád příležitost, aby se jasně a jednoznačně zasadily o to, aby reakce EU na uprchlickou krizi vstoupila do nové fáze a aby byla přijatá opatření prováděna rychle a rozhodně.
II. Operativní opatření
K účinnému zvládání tlaku migračních proudů na některých částech společné vnější schengenské hranice je potřebná odpovědnost a solidarita všech členských států. Rychlé zavedení tzv. „ohniskového“ přístupu podporuje nejvíce zasažené státy s cílem zajistit řádné přijetí, identifikaci a registraci příchozích osob. Současně Komise navrhla opatření, které bylo následně přijato Radou, týkající se relokace 160 000 osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu. To umožní výrazné, i když pouze částečné, snížení tlaku na nejvíce postižené členské státy. Je mimořádně důležité, aby tato souběžná opatření byla nyní plně provedena, a to včetně snímání otisků prstů všech migrantů, rychlého rozdělení a relokace žadatelů o azyl a odpovídajících přijímacích kapacit, spolu s opatřeními k zabránění následnému pohybu žadatelů a k okamžitému navrácení relokovaných osob odhalených v jiném členském státě do země relokace. Dalším zásadním prvkem je opatření na zajištění rychlého dobrovolného či nuceného návratu osob, které nepotřebují mezinárodní ochranu a které proto nemají nárok na relokaci. Prioritní opatření stanovená Komisí jsou zaměřena zejména na operativní fungování těchto opatření.
II.1 Provádění tzv. „ohniskového“ přístupu
Dobře fungující a účinné řízení migrace na vnějších hranicích, které jsou pod největším tlakem, je klíčové pro obnovení důvěry v celkový systém, a zejména v schengenský prostor volného pohybu bez kontroly na vnitřních hranicích. Stěžejní význam pro strategii a důvěryhodnost EU má prokázání toho, že může být obnoveno řádné fungování systému migrace, zejména využíváním podpůrných týmů pro řízení migrace nasazených v ohniscích 5 za účelem pomoci členským státům, které jsou pod největším tlakem, plnit jejich závazky a úkoly. Podpůrné týmy potřebují ke své práci silnou podporu agentur EU, co nejužší spolupráci s orgány v Itálii a Řecku a podporu ostatních členských států.
Komise do Itálie a do Řecka vyslala zvláštní vyslance za účelem poskytnutí praktické koordinace a podpory. V Řecku působí specializovaný tým pod vedením generálního ředitele
Útvaru na podporu strukturální reformy, který podléhá přímo předsedovi. Tento tým se dohodl na postupném přístupu pro určení ohnisek, nasazení podpůrných týmů, zahájení relokací, obnovení navracení osob a posílení hranice. Tentýž model přímé podpory a koordinace v reálném čase je zaveden v Itálii. Intenzivní plná podpora Komise přinesla skutečnou změnu tím, že pomohla dvěma členským státům přejít do prováděcí fáze relokace (viz příloha 2 a příloha 3).
V Řecku a v Itálii jsou po navýšení prostředků pro agentury EU zřízené v rámci Evropského programu pro migraci zřizovány podpůrné týmy pro řízení migrace, které jsou koordinovány evropskými regionálními jednotkami. V těchto jednotkách je zastoupena agentura Frontex, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO), Europol a Eurojust 6 . V důsledku toho mohou okamžitě reagovat na potřeby určené v plánech představených Itálií a Řeckem.
Jejich činnost však ve značné míře závisí na podpoře členských států. Agentura Frontex a úřad EASO zahájily výzvy k poskytnutí příspěvků, v nichž požádaly členské státy o poskytnutí lidských zdrojů a technického vybavení. V obou případech byly požadavky těchto výzev ve srovnání s žádostmi agentur v minulosti nebývale vysoké, což odráží výjimečnou povahu výzev, kterým nejvíce postižené členské státy nyní čelí: je zásadní, aby ostatní členské státy reagovaly na tyto výzvy pozitivně, konkrétně a rychle.
Agentura Frontex ve své poslední výzvě požadovala dalších 775 pracovníků - příslušníků pohraniční stráže, vyšetřovatelů a pracovníků pro vedení pohovorů s migranty a tlumočníků, kteří jsou nezbytní pro účinnou správu vnějších hranic Evropské unie. Pracovníci byli ve výzvě rozděleni na 670 úředníků - zejména pro přímou podporu tzv. „ohniskového“ přístupu v Itálii a v Řecku pokrývající odhadované potřeby do konce ledna 2016 – a 105 vyslaných důstojníků, kteří mají být nasazeni na různých vnějších pozemních hranicích Evropské unie.
Poslední výzva úřadu EASO, ve které je požadováno více než 370 odborníků, je určena na pokrytí potřeb v Itálii a Řecku do třetího čtvrtletí roku 2017. Tito odborníci by podpořili řídicí orgány v oblasti azylu těchto dvou členských států v procesu registrace, v informačních úkolech týkajících se relokace a odhalování možných padělaných dokladů.
Potřeba zaměstnanců a vybavení byla výslovně uznána na neformálním zasedání hlav států a předsedů vlád konaném v září – přičemž lhůta pro splnění těchto potřeb byla stanovena na listopad.
Závazky, které dosud členské státy učinily, však zdaleka neodpovídají skutečným potřebám. Do 8. října odpovědělo na výzvu k poskytnutí příspěvků úřadu EASO pouze šest členských států 7 a poskytly 81 odborníků, přičemž je zapotřebí 374 odborníků. Na výzvu agentury Frontex odpovědělo dosud 6 členských států 8 , které poskytly 48 příslušníků pohraniční stráže. Členské státy by měly urychleně na základě posouzení potřeb agentur poskytnout své příspěvky.
Itálie určila jako ohniska tyto oblasti: Augusta, Lampedusa, Porte Empedocle, Pozzallo, Taranto a Trapani (viz Příloha 5). První podpůrný tým pro řízení migrace je činný na ostrově Lampedusa. Navazuje na evropské regionální jednotky zřízené v červnu 2015 v Katánii na Sicílii 9 . Podpůrný tým je v současné době tvořen dvěma týmy pro vedení pohovorů s migranty z agentury Frontex a odborníky úřadu EASO působícími v ohniscích a v blízkém středisku používaném pro relokaci. Agentura Frontex již rozmístila 42 vyslaných důstojníků a úřad EASO vyslal 6 odborníků.
Aby byl „ohniskový“ přístup účinný, je nezbytné zvýšit přijímací kapacity pro poskytnutí útočiště žadatelům o azyl před jejich relokací. Jsou také potřebné odpovídající kapacity pro zadržení nelegálních migrantů do doby, než bude přijato rozhodnutí o jejich navrácení. Itálie rozšířila své přijímací kapacity a má nyní střediska prvotního přijetí ve čtyřech oblastech, které byly identifikovány jako ohniskové. Může poskytnout ubytování přibližně 1 500 lidem. Kapacita bude rozšířena, aby do konce roku vzniklo dalších 1 000 míst, čímž se celková kapacita středisek prvotního přijetí zvýší na 2 500.
Řecko určilo pět ohniskových oblastí: ostrovy Lesbos, Chios, Leros, Samos a Kos (viz Příloha 4). Evropská regionální jednotka je plně funkční, přičemž ústředí má ve městě Pireus. První podpůrný tým pro řízení migrace bude mít ústředí blízko ohniska na ostrově Lesbos. Agentura Frontex již vyslala 53 odborníků: v současné době působí v Řecku dočasně jeden zaměstnanec úřadu EASO, který zde pomáhá organizovat nasazování odborníků úřadu EASO.
Řecko rozšířilo svoje přijímací kapacity a má nyní sedm středisek prvotního přijetí, vyšetřovacích středisek a dočasných zařízení ve čtyřech oblastech identifikovaných jako ohniska (Lesbos, Chios, Samos a Leros), ve kterých může být ubytováno přibližně 2 000 osob. Kapacita je dále rozšiřována 10 .
Část potřeb souvisejících s přijetím v ohniskových oblastech je spojena s identifikací a registrací nelegálních migrantů, kteří jednoznačně nepotřebují mezinárodní ochranu a nemají tedy nárok na relokaci. K tomu jsou nezbytné dostatečné kapacity s odpovídajícím zařízením, aby se nelegálním migrantům zabránilo skrývat se.
II.2 Zavádění programu relokace
Dne 14. září přijala Rada návrh rozhodnutí předložený Komisí 11 týkající se relokace 40 000 osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, z Itálie a Řecka. O týden později následovalo rozhodnutí 12 , které bylo opět založeno na návrhu Komise, týkající se relokace 120 000 osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu, z Itálie, Řecka a dalších členských států, které jsou přímo zasaženy uprchlickou krizí. Podpůrné týmy pro řízení migrace představují nástroje pro zajištění toho, aby tato relokace mohla být uskutečněna na vnějších hranicích Unie.
Obě rozhodnutí vyžadují okamžité monitorování ze strany orgánů EU, členských států čelících tlaku a členských států, které se zavázaly poskytnout útočiště relokovaným osobám.
Dne 1. října Evropská komise zorganizovala fórum pro přesídlení a přemístění s cílem postoupit v praktickém provádění. Tohoto fóra se zúčastnilo více než 80 delegátů z členských států, agentur EU, Mezinárodní organizace pro migraci a Úřadu vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR). Itálie a Řecko předložily na fóru své plány na relokaci, které obsahovaly opatření v oblasti azylu, prvotního přijetí a navracení osob, jakož i kroky, které podniknou v nadcházejících týdnech za účelem zajištění plného provedení programu relokace.
První relokace osob, které jednoznačně potřebují ochranu, se již uskutečnily, avšak je třeba vyvinout další úsilí, aby bylo zajištěno, že každý měsíc bude následovat značný počet relokací zahrnující několik stovek osob. Všechny členské státy byly požádány, aby určily vnitrostátní kontaktní místa na svém území: vnitrostátní kontaktní místa dosud určilo 21 členských států 13 . Byly rovněž požádány o případné vyslání styčných úředníků do Itálie a do Řecka. Dosud vyslalo tyto úředníky 22 členských států 14 .
Důležitou součástí řetězce relokace je, aby v přijímajících členských státech existovaly odpovídající přijímací kapacity na ubytování relokovaných osob. Dosud pouze šest členských států oznámilo přijímací kapacity, které poskytly k dispozici pro ubytování relokovaných osob 15 . Všechny členské státy by měly oznámit svoje kapacity do konce října.
První účinná relokace osob, které jednoznačně potřebují mezinárodní ochranu Dne 9. října 2015 bylo z Říma vypraveno první letadlo s 19 Eritrejci, kteří začnou nový život ve Švédsku. Pět žen a 14 mužů opustilo letiště Ciampino za přítomnosti komisaře pro migraci a vnitřní věci Dimitrise Avramopoulose, lucemburského ministra zahraničních věcí Jeana Asselborna a italského ministra vnitra Angelina Alfana. Byl to důležitý symbolický okamžik, který znamenal začátek nového evropského přístupu ke způsobu, jak nakládáme s žádostmi o azyl. Nyní musí relokace překročit symbolický moment a v Itálii a v Řecku se musí stát systematickým, rutinním postupem. První let byl výsledkem intenzivní přípravné práce na místě, na které se podílely italské a švédské orgány, agentura Frontex a ostatní agentury EU, místní nevládní organizace a zvláštní vyslanci vyslaní Evropskou komisí. Neúnavné úsilí zajistilo, že systém je funkční a že v každé fázi procesu lze provádět nezbytnou registraci a zpracování informací. Pro zajištění úspěchu prvního provedení mělo zásadní význam zapojení eritrejské komunity. Uchazeči o azyl se původně nechtěli nechat registrovat, neboť systému nedůvěřovali. Vyslanci Komise na místě ve spolupráci s UNHCR a místními nevládními organizacemi museli vynaložit značné úsilí, aby přesvědčili první skupinu osob o tom, že budou skutečně relokováni. Důvěra v systém však zejména od první relokace roste. V současné době se na ostrově Lampedusa a ve Villa Sikania tvoří fronty lidí čekajících na registraci. Již bylo identifikováno více než 100 Eritrejců jako uchazečů o relokaci. Nyní je zásadní, aby následovaly další relokace, zejména z důvodu zabránění nahromadění uchazečů o relokaci. |
Úspěšný přesun první skupiny osob v rámci relokace je důležitým prvním krokem. Relokace musí nyní mít pevný a trvalý základ a musí být prováděny v dostatečném rozsahu. Všechny členské státy by nyní měly Komisi poskytnout své jasné závazky, pokud jde o počet osob, které od dnešního dne do konce roku s ohledem na naléhavost této výzvy relokují.
II.3 Znovuusídlení
Znovuusídlení osob, které potřebují mezinárodní ochranu, přímo ze třetích zemí je reakcí na humanitární závazky EU a poskytuje uprchlíkům ve srovnání s nebezpečnou cestou do Evropy, na kterou se vydají sami, bezpečnou alternativu. Na fóru o přesídlování a znovuusídlení konaném dne 1. října členské státy potvrdily své závazky z července, že v příštích dvou letech tímto způsobem přivítají více než 20 000 uprchlíků. Na semináři o znovuusídlení konaném dne 2. října byla vypracována praktická řešení k zajištění účinné realizace znovuusídlení. První znovuusídlení nyní proběhla 16 . Členské státy by měly nyní poskytnout Komisi informace o počtu osob, které v nadcházejících šesti měsících znovuusídlí, a uvést z kterých zemí.
II.4 Navracení a zpětné přebírání
Klíčovým prvkem vzájemně propojených mechanismů, které tvoří azylový systém EU, je zajistit, aby osoby, které nemají nárok na mezinárodní ochranu, byly skutečně vráceny. V současné době je počet skutečně provedených rozhodnutí o navrácení velmi malý, čehož využívají převaděčské sítě k nalákání migrantů, kteří nepotřebují mezinárodní ochranu. Čím účinnější bude systém navracení, tím budou mít převaděči menší šanci přesvědčit lidi, že jsou schopni sítí proklouznout, i když budou identifikováni jako osoby, které nepotřebují mezinárodní ochranu.
V říjnu 2015 na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci členské státy podpořily akční plán EU v oblasti navracení navržený Komisí 17 . Důraz je nyní kladen na rychlá a účinná následná opatření.
Itálie nedávno provedla dvě návratové operace - 28 Tunisanů bylo z Itálie navráceno do Tuniska a 35 Egypťanů bylo navráceno do Egypta. Předpokládá se, že v říjnu se uskuteční jedna společná návratová operace koordinovaná agenturou Frontex z Itálie a dvě z Řecka. Četnost těchto operací je třeba zvýšit.
Zajištění účinného navracení je klíčovou součástí práce podpůrných týmů pro řízení migrace v ohniskových oblastech.
To rovněž vyžaduje, aby v EU existovaly účinné systémy pro vydávání a výkon rozhodnutí o navrácení. V uplynulých měsících byly učiněny konkrétní kroky pro vytvoření systému integrovaného řízení návratů a využívání systémů EU pro výměnu informací, které by zahrnovaly rozhodnutí o návratu a zákazy vstupu. Návratové agentury členských států musí být vybaveny zdroji, které jsou nezbytné pro výkon jejich funkce.
Návraty mohou být realizovány pouze tehdy, pokud existuje dohoda se zeměmi původu o zpětném přebírání dotčených osob. Zpětné přebírání je nedílnou součástí účinné migrační politiky. Vracející se osoby musejí být převzaty zpět do svých zemí původu. To vyžaduje úzkou spolupráci s třetími zeměmi, přičemž je nutné využít všechny dostupné nástroje, které máme k dispozici. Členské státy a Komise by měly spolupracovat s cílem nalézt správnou rovnováhu mezi tlakem a pobídkami v jejich vztahu se třetími zeměmi za účelem zvýšení počtu návratů. Na podporu tohoto procesu bylo dohodnuto, že členské státy vyšlou do konce roku 2015 do jedenácti zemí evropské styčné důstojníky pro otázky migrace, avšak dosud tak neučinily 18 . Vysoká představitelka a místopředsedkyně Komise zahájila první dialog na vysoké úrovni s hlavními zeměmi původu nelegální migrace, po němž bude následovat řada různých rozsáhlejších dialogů s Etiopií, Somálskem, Africkou unií a zeměmi Sahelu. Bezprostřední prioritou je zajistit, aby stávající dohody o zpětném přebírání osob byly účinně uplatňovány v praxi.
Zpětné přebírání osob: praktická spolupráce s Pákistánem EU má s Pákistánem od roku 2012 uzavřenou dohodu o zpětném přebírání osob. Vzhledem k velkému počtu osob (viz příloha 9) – je Pákistán již řadu let na čtvrtém místě, pokud jde o počet státních příslušníků třetích zemí nacházejících se na území EU, kteří sem přišli nelegálním způsobem – má tato dohoda mimořádný význam. Odhaduje se však, že pouze přibližně 54 % pákistánských občanů, kteří v EU obdrží rozhodnutí o navrácení, je navráceno. Účinnost provádění dohody se mezi členskými státy značně liší. V Řecku byly zjištěny zvláštní překážky vyplývající ze sporů v souvislosti s doklady. Diskuze týkající se zpětného navrácení probíhající mezi Komisí, orgány Řecka a Pákistánu tento měsíc mají za cíl obnovit proces navracení. V Athénách proběhla diskuse mezi Komisí, řeckými a pákistánskými úředníky o uplatňování dohody o zpětném přebírání osob uzavřené mezi EU a Pákistánem: Tentýž den došlo k setkání mezi delegací EU v Islámábádu a pákistánským ministerstvem zahraničí. Komisař Avramopoulos pojede dne 29. října do Islámábádu, aby zde projednal společný plán v oblasti migrace. Výsledkem by mělo být: Společné chápání uplatňování dohody EU o zpětném přebírání osob mezi Řeckem a Pákistánem. Agentura Frontex provede v listopadu společnou návratovou operaci Pákistánců z Řecka. Komise předloží operativní akční plán pro lepší řízení migrace s Pákistánem. |
II.5 Další způsoby podpory členských států
Členské státy mají několik dalších možností, jak EU požádat o podporu za účelem poskytnutí podpory při správě hranic a řízení migrace, avšak tyto možnosti nejsou ještě plně využívány.
Členské státy mohou požádat o nasazení pohraničních jednotek rychlé reakce (RABIT), které by zajistily okamžitou pohraniční stráž v případě naléhavých nebo mimořádných migračních tlaků. Komise se domnívá, že okolnosti, jimž Řecko v posledních několika měsících čelí, jsou přesně okolnostmi, pro něž byly tyto jednotky vytvořeny. Itálie ani Řecko prozatím mechanismus nespustily.
Mechanismus civilní ochrany Unie 19 může být zemí aktivován tehdy, pokud se domnívá, že sama krizi nezvládá. Mechanismus závisí na dobrovolných příspěvcích členských států (včetně odborných znalostí, vybavení, přístřeší a zdravotnického materiálu). Členské státy byly minulý měsíc vyzvány, aby Komisi oznámily prostředky, které by mohly být připraveny k nasazení v rámci pomoci uprchlíkům. Pouze osm členských států oznámilo 20 , že mají omezené prostředky civilní ochrany nebo odborné znalosti, které by mohly poskytnout ještě v tomto roce, pokud o to budou požádány. Komise připomíná, že je nutné, aby členské státy mechanismus podpořily významnými příspěvky.
Mechanismus byl v roce 2015 aktivován dvakrát za účelem pomoci Maďarsku 21 a jednou za účelem pomoci Srbsku 22 v reakci na naléhavé potřeby způsobené nebývalým přílivem uprchlíků a migrantů.
Je rovněž třeba připomenout, že podpora členských států prostřednictvím společných operací agentury Frontex Triton a Poseidon nadále poskytuje každodenní podporu správě vnějších hranic a přitom se podílí na záchraně tisíců migrantů a uprchlíků. V současné době poskytuje 17 členských států prostředky na operaci TRITON a 18 členských států na operaci POSEIDON 23 . Nicméně poskytnuté prostředky jsou stále nedostačující.
Dosažený pokrok |
První střediska v ohniskových oblastech již fungují na ostrově Lampedusa (Itálie). V nadcházejících dnech bude zprovozněno první středisko v ohnisku na ostrově Lesbos (Řecko). Byly zahájeny relokace do jiných členských států. Podpůrné týmy na řízení migrace jsou funkční. Proběhla první znovuusídlení. Agentura Frontex podporuje návratové mise. |
Další kroky |
Do konce roku bude v Itálii fungovat celkem 6 středisek v ohniskových oblastech. V Řecku bude do konce roku v provozu 5 středisek v ohniskových oblastech. Členské státy by měly splnit výzvy k poskytnutí odborníků a vybavení na podporu podpůrných týmů pro řízení migrace, aby podpůrné týmy mohly plně fungovat. Členské státy oznámí, kolik poskytnou míst pro relokaci a znovuusídlení, a poskytnou informace o svých přijímacích kapacitách. Je nutné obnovit navracení osob z Řecka do Pákistánu. Členské státy by měly poskytnout společným operacím agentury Frontex Triton a Poseidon odpovídající zdroje. |
III. Rozpočtová podpora
Komise se před třemi týdny zavázala k okamžitému posílení finanční podpory. Od té doby Komise předložila opravné rozpočty na zvýšení finančních zdrojů určených na řešení uprchlické krize v roce 2015 a 2016 o 1,7 miliardy EUR.
Součástí je:
Další mimořádná pomoc, která byla zahrnuta již v roce 2015 v rámci Azylového, migračního a imigračního fondu a nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz (100 milionů EUR) (viz příloha 8).
Posílení tří hlavních agentur o 120 pracovních míst (60 míst pro agenturu FRONTEX, 30 pro Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a 30 pro Europol).
Dodatečné finanční prostředky pro evropský nástroj sousedství (300 milionů EUR) a přerozdělení ostatních finančních prostředků EU tak, aby svěřenský fond EU pro Sýrii mohl v tomto roce disponovat částkou alespoň 500 milionů EUR.
Zvýšení finančních prostředků pro humanitární pomoc o 500 milionů EUR (200 milionů EUR v roce 2015 a 300 milionů EUR v roce 2016) na přímou pomoc uprchlíkům, zejména prostřednictvím Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Světového potravinového programu a dalších příslušných organizací na zajištění základních potřeb uprchlíků, jako jsou potraviny a přístřeší.
600 milionů EUR v dodatečných závazcích na rok 2016 za účelem zvýšení nouzového financování v oblasti migrace (94 milionů EUR), na podporu relokačního balíčku (110 milionů EUR), zvýšené lidské a finanční zdroje pro agenturu FRONTEX, úřad EASO a Europol (přibližně 86 milionů EUR na pomoc při navracení migrantů a v ohniskových oblastech, jakož i na posílení agentur) a dodatečné finanční prostředky na pomoc státům, které jsou uprchlickou krizí postiženy nejvíce (310 milionů EUR).
Celkově to znamená, že dostupné finanční prostředky na řešení uprchlické krize v roce 2015 a v roce 2016 dosáhnou 9,2 miliardy EUR.
Evropský parlament a Rada jednaly rychle a změny rozpočtu na rok 2015 schválily. Komise nyní přijala změny rozpočtu na rok 2016 a vyzývá rozpočtový orgán, aby učinil podobný závazek k urychlenému projednání rozpočtu na rok 2016.
Je důležité, aby dodatečně k tomuto významnému posílení výdajů z rozpočtu EU v oblasti migrace členské státy poskytly svůj příspěvek na podporu celkového evropského úsilí. To hlavy států a vlád EU uznaly dne 23. září a zdůraznily potřebu, aby vnitrostátní vlády přispěly ve stejné výši jako EU, a to zejména v těchto oblastech:
Podpora naléhavých potřeb uprchlíků prostřednictvím Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky 24 a Světového potravinového programu a dalších agentur, která má dosáhnout nejméně 1 miliardy EUR. Z rozpočtu EU má být v tomto roce poskytnuto 200 milionů EUR dodatečné podpory a v dalším roce 300 milionů EUR, což vyžaduje závazek ve výši 500 milionů EUR z rozpočtů členských států.
Od 23. září se deset členských států 25 zavázalo k dodatečnému příspěvku, který dosahuje celkové částky 275 milionů EUR. Ve skutečnosti však více než 80 % těchto prostředků bylo přislíbeno pouze dvěma členskými státy, a to Německem a Spojeným královstvím. I přesto stále chybí více než 225 milionů EUR.
Podpora podstatného navýšení regionálního svěřenského fondu EU v reakci na krizi v Sýrii. Komise vyzývá členské státy, aby poskytly příspěvky odpovídající 500 milionům EUR z rozpočtu EU.
Avšak navzdory skutečnosti, že Sýrie je nyní klíčovou oblastí dnešní krize a že tento svěřenský fond nabízí flexibilní a rychlý realizační nástroj, byla reakce členských států dosud minimální, přičemž pomoc přislíbily pouze dva členské státy - Itálie ve výši 3 milionů EUR a Německo ve výši 5 milionů EUR. To znamená, že chybí celkem 492 milionů EUR.
Podpora prostřednictvím vnitrostátních příspěvků Nouzového svěřenského fondu pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Komise se domnívá, že vnitrostátní příspěvky by měly odpovídat financování EU ve výši 1,8 miliardy EUR. Přislíbená podpora je dosud stále zanedbatelná. V současné době přislíbily podporu pouze tři členské státy, a to Lucembursko, Německo a Španělsko, a to každý ve výši 3 milionů EUR. Šest členských států 26 neformálně potvrdilo své příspěvky, ale bez konkrétních částek. Čtyři další 27 uvedly, že je „velmi pravděpodobné“, že přispějí, a čtyři státy 28 pomoc stále zvažují. Dvě země, které nejsou členy EU 29 , neformálně navrhly, že by mohly přislíbit celkovou sumu ve výši přibližně 9 milionů EUR. To znamená, že chybí 1,791 milionu EUR.
Finanční zdroje jsou nedílnou součástí toho, jak můžeme řešit bezprostřední kritickou situaci uprchlíků a začít se zabývat jejími hlavními příčinami. Je nezbytné, aby nesoulad mezi potřebami zjištěnými Evropskou radou a skutečností, že pouze několik členských států dosud přislíbilo příspěvky, byl rychle napraven (viz Příloha 7).
Dosažený pokrok |
Přijetí navýšení ve výši 800 milionů EUR Evropským parlamentem a Radou na podporu uprchlíků a migračních politik v roce 2015, jak navrhuje Komise. |
Další kroky |
Evropský parlament a Rada by měly přijmout změny rozpočtu na rok 2016, jak navrhuje Komise. Členské státy musí doplnit závazek ve výši 500 milionů EUR na podporu humanitární pomoci uprchlíkům, která by měla dosáhnout 1 miliardy EUR. Z rozpočtu EU bude poskytnuta částka ve výši 500 milionů EUR ve prospěch svěřenského fondu pro Sýrii a 1,8 miliardy EUR pro svěřenský fond EU pro Afriku. Členské státy musí nyní poskytnout příspěvek ve stejné výši. |
V této souvislosti vyvstaly otázky ohledně zacházení s výdaji vzniklými v souvislosti s řešením uprchlické krize v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Komise potvrdila, že pokud obdrží konkrétní žádost od členského státu, přezkoumá, zda a jakým způsobem by ji mohla zohlednit v rámci stávajících pravidel Paktu o stabilitě a růstu. To zahrnuje flexibilitu, která byla zakotvena v paktu s cílem reagovat na nepředvídané a neobvyklé události.
Toto posouzení by muselo být provedeno pouze v jednotlivých případech jako součást analýzy vnitrostátních fiskálních dokumentů. Muselo by být založeno na důkazech vzniklých čistých nákladů, v souladu s dohodnutou metodikou pro uplatňování paktu.
IV. Provádění právních předpisů EU
Základními principy společného evropského azylového systému je pomoc lidem, kteří potřebují mezinárodní ochranu, a navracení migrantů, kteří nemají právo zůstat na území EU. EU má nyní k realizaci těchto cílů silný soubor společných pravidel v oblasti azylu a nelegální migrace. Tato pravidla však musí být řádně uplatňována.
Jedním z příkladů úsilí Komise prosazovat účinné provádění je oblast navracení, kde Komise pomáhá členským státům porozumět důsledkům pravidel. Komise uspořádala specificky zaměřené dialogy s členskými státy s cílem vyzdvihnout opatření, která je třeba přijmout za účelem splnění povinnosti vykonávat rozhodnutí o navrácení. Členské státy by měly zaručit fyzickou dostupnost nelegálního migranta pro vykonání navrácení a využívat zajištění jako legitimní krajní opatření v případě, že je nutné zabránit tomu, aby se nelegální migranti skrývali. Existuje-li reálná pravděpodobnost vyhoštění, neměla by být tato perspektiva ohrožena předčasným ukončením zajištění. Rychlost rozhodování a dostupnost pracovníků a dostatečné zajišťovací kapacity mohou mít klíčový dopad na praktické provádění rozhodnutí o navrácení.
Od srpna Komise zaslala pěti členským státům úřední dopisy, které se týkaly nařízení o systému Eurodac pro porovnávání otisků prstů, a deseti státům úřední dopisy týkající se správného provádění směrnice o navracení. Všechny dotčené členské státy poskytly odpověď v souvislosti s nařízením o systému Eurodac a Komise nyní odpovědi posuzuje s cílem zjistit, zda jsou dostatečné nebo zda by měla být zahájena řízení o nesplnění povinnosti. Pokud jde o směrnici o navracení, byla dosud obdržena pouze jedna odpověď 30 : Komise očekává zbývající odpovědi a situaci urychleně posoudí. Další úřední dopis byl určen jednomu členskému státu a týkal se souladu se směrnicí o azylovém řízení, směrnice o podmínkách přijímání a Schengenského hraničního kodexu.
V souvislosti s 40 rozhodnutími o potenciálním nebo skutečném nesplnění povinnosti přijatými v září, která se týkala směrnice o azylovém řízení, směrnice o podmínkách přijímání a kvalifikační směrnice, jakož i v souvislosti s 34 otevřenými případy z dřívější doby, Komise dosud neobdržela žádné odpovědi. Vzhledem k tomu, že tyto právní předpisy jsou obzvláště důležité, se členské státy vyzývají, aby odpověděly co nejdříve do dvou měsíců.
Komise bude nadále v případě potřeby provádět rychle a účinně řízení o nesplnění povinnosti, aby byl zajištěn úplný soulad právních předpisů EU v této oblasti (viz Příloha 6).
V prioritních opatřeních vymezených v září byla zdůrazněna nutnost věnovat zvláštní pozornost Řecku. Od roku 2010–2011 nejsou členské státy schopny vracet žadatele o azyl do Řecka. V roce 2010 Evropský soud pro lidská práva rozhodl, že došlo k velkému počtu případů porušení Evropské úmluvy o lidských právech. Evropský soudní dvůr poté potvrdil, že nelze předpokládat, že členské státy dodržují základní práva žadatelů o azyl, pokud navracejí osoby v rámci dublinského systému do Řecka.
Jak je uvedeno výše, Komise vyčlenila značné zdroje na pomoc Řecku. Členské státy se nyní začínají k tomuto úsilí přidávat. V krátkém čase bylo dosaženo značného pokroku. Podpůrné týmy pro řízení migrace jsou činné, jsou řešeny hlavní nedostatky účinného pozastavení přesunů osob na základě dublinského nařízení – zařízení pro přijímání jsou rozšiřována a obnovuje se funkční systém zpracovávání žádostí o azyl.
Dosavadní pokrok je povzbuzující a musí pokračovat. Na tomto základě Komise do 30. listopadu 2015 posoudí situaci, a pokud budou splněny všechny podmínky, doporučí v prosinci 2015 nebo v březnu 2016 Evropské Radě, aby potvrdila obnovení přesunů osob do Řecka na základě dublinského nařízení.
Některé členské státy nedávno uplatnily dočasné znovuzavedení kontrol vnitřních hranic podle Schengenského hraničního kodexu. To může být oprávněné ve výjimečně krizových situacích a zejména v případě vážných hrozeb pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost v daném členském státě. Musí se však vždy jednat pouze o krátkodobé opatření, než se situace stabilizuje.
Komise v současné době dokončuje posouzení situace přijetím stanoviska k prodloužení dočasných kontrol hranic zavedených v Německu, Rakousku a Slovinsku na základě Schengenského hraničního kodexu.
Dosažený pokrok |
Komise řeší nedostatky členských států týkající se plného provedení a uplatňování právních předpisů EU. V Řecku jsou rozšiřována přijímací zařízení a jsou zaváděny podmínky pro řádný azylový systém a azylové řízení. |
Další kroky |
Komise zajistí účinné a rychlé monitorování všech řízení o nesplnění povinnosti v oblasti azylu a navracení. Komise do 30. listopadu 2015 posoudí situaci týkající se přesunů osob do Řecka na základě dublinského nařízení. |
V. Vnější rozměr
V Evropském programu pro migraci bylo zdůrazněno, že úspěšná migrační politika musí nevyhnutelně fungovat jak uvnitř Unie, tak mimo ni. Evropa musí vždy vítat osoby, jež potřebují ochranu. V zájmu všech je však řešit příčiny krizí, které nutí uprchlíky opustit své domovy a vydat se na nebezpečnou cestu.
Jádrem prioritních opatření a společného sdělení Komise a vysoké představitelky a místopředsedkyně Komise z minulého měsíce 31 je učinit z migrace jedno z hlavních témat zahraniční politiky EU. Důkazem byly závazky v oblasti dodatečného financování uvedené výše. Současná diplomatická ofenzíva však rovněž učinila z migrace hlavní téma dvoustranného, regionálního a vícestranného dialogu.
Turecko je klíčovým partnerem. Spolu s Libanonem a Jordánskem vyvíjí největší humanitární úsilí při poskytování útočiště syrským uprchlíkům. Jeho zeměpisná poloha z něj pro migranty přicházející do oblasti západního Balkánu činí dominantní trasu. Turecko prokázalo, že je schopné přijmout rozhodná opatření v oblasti boje proti převaděčství. Podrobný akční plán v oblasti migrace, který předseda Komise Juncker předal prezidentovi Erdoğanovi dne 5. října, stanoví řadu konkrétních opatření zahrnujících jak podporu uprchlíků, migrantů a jejich hostitelských komunit, tak i posílení spolupráce při předcházení nelegální migraci. Uvádí krátkodobá, střednědobá i dlouhodobá opatření. V tuto chvíli Komise s tureckými orgány aktivně jedná o finalizaci uvedeného akčního plánu.
Spolupráce s Tureckem byla rovněž klíčovým aspektem konference na vysoké úrovni o trase přes východní Středomoří a o západobalkánské trase, svolané dne 8. října vysokou představitelkou a místopředsedkyní Komise a lucemburským předsednictvím. Na tomto zasedání byla schválena řada praktických kroků na posílení účinnější spolupráce s partnerskými zeměmi na této trase, včetně podpory prvních zemí azylu a tranzitu, jakož i zdůraznění širších otázek řešení základních příčin a boje proti převaděčství. 32
Vysoká představitelka a místopředsedkyně Komise se zapojila do rozsáhlých diplomatických kontaktů s cílem dosáhnout dohody ohledně krize v Libyi. Tyto snahy, politické i finanční, byly využity v rámci podpory zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN Bernardina Léona, který dne 8. října předložil konečné znění libyjské politické dohody všem účastníkům politického dialogu. Důraz je nyní kladen na to, aby dohoda byla stranami schválena, a v takovém případě je EU připravena poskytnout nové vládě národní jednoty balíček značné a okamžité podpory, z něhož bude mít prospěch libyjské obyvatelstvo. Rada pro zahraniční věci přijala dne 12. října závěry v tomto směru.
Dne 7. října přešla vojenská operace Evropské unie v jižní části Středomoří – operace EU NAVFOR MED SOPHIA do druhé fáze v mezinárodních vodách poté, co úspěšně splnila cíle fáze 1 (sledování a vyhodnocování sítí převaděčů a obchodníků s lidmi) a přispěla k záchraně více než 3 000 lidí. Nyní bude možné vstupovat na palubu plavidel, u nichž existuje podezření, že jsou používána k převaděčství nebo obchodování s lidmi, a tato plavidla prohledávat, zajišťovat a odkloňovat na volném moři a přispět k předání podezřelých převaděčů spravedlnosti. Toto opatření, které získává důležitou politickou podporu prostřednictvím rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2240 ze dne 9. října, představuje významný milník v narušení obchodního modelu obchodníků s lidmi / převaděčů.
Pod vedením vysoké představitelky a místopředsedkyně Komise přijala Rada pro zahraniční věci dne 12. října závěry týkající se Sýrie, na jejichž základě EU posílí úroveň zapojení se do podpory mezinárodního úsilí vedeného OSN s cílem nalézt politické řešení konfliktu. Vysoká představitelka a místopředsedkyně Komise aktivně spolupracuje se všemi klíčovými regionálními a mezinárodními aktéry, včetně Ruska, USA, Saúdské Arábie, Íránu, Turecka a Iráku. Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) přijala opatření na posílení podpory politické opozice v Sýrii a mimo ni, která je stranou procesu transformace, a na pokračování usnadňování přibližování a sjednocování řady jejich politických a vojenských segmentů v rámci společné strategie. Ve dnech 7. a 9. září ESVČ společně se zvláštním vyslancem OSN Staffanem de Misturym provedla podrobné konzultace s mediačními pracovníky, zejména z Ruska, Íránu, Egypta a Saúdské Arábie a příslušnými vyslanci pro Sýrii z členských států. EU je rovněž činná v některých pracovních skupinách zřízených malou skupinou celosvětové koalice proti Islámskému státu, zejména pokud jde o stabilizaci, zahraniční teroristické bojovníky a financování. Provádění regionální strategie EU pro Sýrii a Irák, jakož i hrozba, kterou představuje Islámský stát, jsou stále aktuální.
Migrace byla hlavním tématem projednávaným zástupci orgánů EU a členských států na 70. zasedání Valného shromáždění OSN na konci září. V této souvislost byla zdůrazněna potřeba zaujmout proaktivnější přístup a posílit zapojení mezinárodního společenství za účelem řešení výzev v oblasti migrace a mobility osob, zejména s ohledem na uprchlickou krizi v Sýrii.
Akční plán EU proti převaděčství migrantů předložený v květnu 33 je nyní prováděn – stejně jako operace v oblasti vynucování práva v rámci EU a mimo EU – například v Etiopii a Nigeru probíhají kampaně pro předcházení převaděčství u zdroje.
Ve středu pozornosti v rámci nové priority o otázkách migrace bude příští měsíc summit o migraci ve Vallettě (11. – 12. listopadu). Na přípravě tohoto summitu se intenzivně podílejí i afričtí partneři. Bude příležitostí ukázat, že EU a její afričtí partneři mohou učinit konkrétní kroky na řešení příčin nelegální migrace a zajistit, aby k migraci a mobilitě osob docházelo řádným, bezpečným, legálním a odpovědným způsobem. Základem těchto partnerství je, že EU musí své partnery podporovat – finanční pomocí, odbornými znalostmi, důvěrou ve spolupráci a prokázáním společného úsilí. Úspěch tohoto partnerství je neoddělitelně spjat se společným úsilím poskytnout nouzovému svěřenského fondu EU pro Afriku vysoký finanční příspěvek (viz výše uvedený bod III).
Dosažený pokrok |
Řada zasedání na vysoké úrovni vysoké představitelky a místopředsedkyně Komise a členů Komise byla projevem nové diplomatické ofenzívy v oblasti migrace. Operace SOPHIA v rámci vojenské operace EUNAVFOR MED splnila cíle fáze 1. |
Další kroky |
Dokončení akčního plánu s Tureckem. Dialogy na vysoké úrovni plánované vysokou představitelkou a místopředsedkyní s Etiopií, Africkou unií a Somálskem ve dnech 20. – 21. října. Operace SOPHIA v rámci vojenské operace EUNAVFOR MED se nachází ve své fázi 2. EU podporuje novou vládu národní jednoty v Libyi. EU zvýší úroveň zapojení se do podpory mezinárodního úsilí vedeného OSN, jehož cílem je nalezení politického řešení konfliktu v Sýrii. Summit o migraci ve Vallettě. |
VI.Závěr
Operativní a rozpočtová opatření uvedená výše jsou navržena tak, aby poskytovala nezbytnou podporu s cílem obnovit v migračním systému EU řádný přístup, v němž jsou řádně uplatňována pravidla, přičemž systém je dostatečně stabilní a silný, aby mohl reagovat na nevyhnutelné vysoké vlny migrace. Nedílnou součástí obnovení stability je vnější hranice. To je jádrem závazku Komise předložit do konce roku návrhy na vytvoření plně funkční evropské pohraniční a pobřežní stráže, jenž představuje uznání, že členské státy musí být silněji podpořeny v otázce správy vnějších hranic EU.
Shrnutí zvláštních závěrů Členské státy by měly urychleně poskytnout své příspěvky odpovídající zjištěným potřebám agentur EU za účelem provádění „ohniskového“ přístupu. Itálie a Řecko by měly zvýšit své přijímací kapacity. Členské státy by měly oznámit své přijímací kapacity pro umístění relokovaných osob. Členské státy by měly učinit jasné závazky, pokud jde o počet osob, které od dnešního data do konce tohoto roku relokují. Členské státy by měly nyní poskytnout Komisi informace o počtu osob, které v nadcházejících šesti měsících znovuusídlí, a z jakých zemí budou tyto osoby znovusídlovat. Členské státy by měly urychleně provést akční plán EU o navracení navržený Komisí, aby na úrovni EU fungoval účinný systém navracení. EU by měla do jedenácti třetích zemích do konce roku 2015 vyslat evropské styčné úředníky pro otázky migrace. Členské státy by měly podpořit mechanismus civilní ochrany EU značnými příspěvky. Členské státy by měly poskytnout dostatečné zdroje pro společné operace agentury Frontex pod názvem Triton a Poseidon. Členské státy by měly společně přispět ve stejném rozsahu jako EU k úsilí Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Světového potravinového programu a dalších mezinárodních organizací, svěřenského fondu EU pro Sýrii a svěřenského fondu EU pro Afriku: Evropský parlament a Rada by měly přijmout změny rozpočtu na rok 2016, jak navrhuje Komise. Komise bude nadále uplatňovat rychlé a účinně řízení o nesplnění povinnosti, aby v případě potřeby zajistila plný soulad s acquis v oblasti azylu a navracení. Komise do 30. listopadu 2015 posoudí situaci, a pokud budou splněny všechny podmínky, doporučí v prosinci 2015 nebo v březnu 2016 Radě, aby potvrdila obnovení přesunů osob do Řecka na základě dublinského nařízení. Komise dokončí své stanovisko týkající se prodloužení dočasných kontrol hranic zavedených v Německu, Rakousku a Slovinsku na základě Schengenského hraničního kodexu. Komise dokončí akční plán s Tureckem. |
Seznam příloh
Příloha 1: Tabulka plnění prioritních opatření
Příloha 2: Řecko – Zpráva o aktuálním stavu ze dne 11. října 2015
Příloha 3: Itálie – Zpráva o aktuálním stavu ze dne 11. října 2015
Příloha 4: Mapa „ohnisek“ určených v Řecku
Příloha 5: Mapa „ohnisek“ určených v Itálii
Příloha 6: Realizace společného evropského azylového systému
Příloha 7: Finanční přísliby členských států na podporu potřeb v oblasti migrace
Příloha 8: Finanční podpora poskytovaná členským státům v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a z Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF)
Příloha 9: Fungování dohody mezi EU a Pákistánem o zpětném přebírání osob v období 2012–2014
Údaje agentury Frontex zveřejněné dne 13. října 2015.
COM(2015) 240 final.
COM(2015) 490 final.
Prohlášení je k dispozici na internetové stránce http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/09/23-statement-informal-meeting .
„Ohniskem“ se rozumí úsek vnější hranice EU nebo region s mimořádně vysokým migračním tlakem, který vyžaduje posílenou a společnou podporu agentur EU.
Zástupci těchto agentur pracují v přístavech nebo ve zvláštních přijímacích střediscích ve společných kancelářích s cílem koordinovat pomoc EU vnitrostátním orgánům při identifikaci, registraci a navracení, jakož i shromažďování, sdílení a analýze informací a zpravodajských informací za účelem podpory trestních vyšetřování sítí převaděčů.
Belgie, Nizozemsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko a Španělsko.
Belgie, Česká republika, Litva, Portugalsko, Rumunsko a Švédsko.
Pracovní skupinu tvoří agentura Frontex, úřad EASO, Europol, námořní operace EU EUNAVFORMED-SOPHIA a italské orgány.
Například dočasné zařízení pro ubytování 300-400 osob na ostrově Kos do konce roku.
Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 ze dne 14. září 2015, kterým se stanoví dočasná opatření v oblasti mezinárodní ochrany ve prospěch Itálie a Řecka (Úř. věst. L 239, 15.9.2015, s. 146).
Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1601 ze dne 22. září 2015, kterým se stanoví dočasná opatření v oblasti mezinárodní ochrany ve prospěch Itálie a Řecka (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 80).
Belgie, Bulharsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko.
Z Belgie, České republiky, Estonska, Finska, Francie, Chorvatska, Irska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Lucemburska, Malty, Německa, Nizozemska, Polska, Portugalska, Rakouska, Rumunska, Slovenska, Španělska, Švédska do Itálie a ze Slovinska do Itálie i Řecka.
Francie, Lucembursko, Německo, Rakousko, Španělsko a Švédsko.
132 Syřanů nacházejících se v sousedních zemích již bylo znovuusídleno v rámci plánu schváleného dne 20. července 2015 do České republiky (16), Itálie (96) a Lichtenštejnska (20).
COM(2015) 453 final.
Závěry Rady ze dne 8. října 2015: „Základním předpokladem pro úspěšnost návratových operací je spolupráce se zeměmi původu a tranzitu. V krátkodobém horizontu bude EU zkoumat součinnost diplomacie EU přímo na místě prostřednictvím delegací EU, a to zejména prostřednictvím evropských styčných úředníků pro otázky migrace (EMLO), kteří budou do konce roku 2015 vysláni do Egypta, Maroka, Libanonu, Nigeru, Nigérie, Senegalu, Pákistánu, Srbska, Etiopie, Tuniska, Súdánu, Turecka a Jordánska.“
Mechanismus může mobilizovat různé typy věcné pomoci, včetně odborných znalostí, vybavení, přístřeší a zdravotnického materiálu.
Belgie, Česká republika, Finsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Slovensko a Švédsko.
Tyto žádosti jsou nyní uzavřeny.
Tato žádost je stále otevřená.
V případě operace TRITON se jedná o Bulharsko, Českou republiku, Dánsko, Francii, Lotyšsko, Maltu, Německo, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řeko, Spojené království a Španělsko a v případě operace POSEIDON o Belgii, Českou republiku, Dánsko, Finsko, Francii, Chorvatsko, Itálii, Lotyšsko, Nizozemsko, Německo, Norsko, Rumunsko, Polsko, Portugalsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko.
Čtyři členské státy – Německo, Nizozemsko, Spojené království a Švédsko – se v roce 2015 zařadily mezi 10 největších dárců Světového potravinového programu (zdroj: Světový potravinový program, 6. října 2015).
Česká republika, Finsko, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Lucembursko, Německo, Polsko, Spojené království a Španělsko.
Belgie, Dánsko, Francie, Itálie, Malta a Spojené království.
Finsko, Nizozemsko, Rakousko a Švédsko.
Česká republika, Estonsko, Lotyšsko a Řecko.
Norsko a Švýcarsko.
Itálie.
JOIN(2015) 40 ze dne 9. září 2015.
Tento dokument je k dispozici na internetové stránce: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/10/08-western-balkans-route-conference-declaration/.
COM(2015) 285 final
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
PŘÍLOHA 1
PŘEHLED PRIORITNÍCH OPATŘENÍ
Stav k 14. říjnu 2004
OPERATIVNÍ OPATŘENÍ UVNITŘ EU
Opatření přijatá Komisí a agenturami EU |
Opatření přijatá členskými státy |
Další kroky |
|
Provádění ohniskového přístupu a rozhodnutí o relokaci |
–Koordinace na místě: – Odborné schůzky uspořádané Komisí mezi agenturami a Itálií/Řeckem. – Koordinace s mezinárodními organizacemi působícími na místě (Mezinárodní výbor pro migraci a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky), vyslání zvláštních vyslanců Komise do Itálie a Řecka pro koordinaci postupného zavádění ohniskového přístupu a zahájení relokace. –Podpůrné týmy pro řízení migrace na místě: – Itálie: v Katánii zřízena regionální jednotka EU (EURTF), společná operace agentury Frontex „Triton“, včetně vyšetřovacích týmů a týmů pro vedení pohovorů na Sicílii a Lampeduse, vyslání odborníků týmů Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO) na místo s cílem napomoci při poskytování informací a při relokaci. – Řecko: zřízena regionální jednotka EU (EURTF), společná operace agentury Frontex „Poseidon“, včetně vyšetřovacích týmů a týmů pro vedení pohovorech na ostrovech v Egejském moři. V blízké budoucnosti by měli být vysláni odborníci úřadu EASO, jejichž úkolem bude podávat informace a zpracovávat žádosti. Agentury –Týmy agentury Frontex pro prověřování a získávání informací plní své úkoly v rámci společné operace, kterou hostí členský stát, v němž se ohniskový přístup provádí. – Dne 2. října 2015 vydaly agentura Frontex i úřad EASO výzvu k poskytnutí odborníků a vybavení za účelem dalšího posílení podpůrných týmů pro řízení migrace v Itálii a v Řecku. – V Itálii podporuje Eurojust Operační regionální tým agentury Frontex (OFRT) v Katánii při usnadňování vyřizování žádostí o vzájemnou právní pomoc a při koordinaci mezi členskými státy. V Řecku byli dva řečtí státní zástupci Odvolacího soudu v Pireu jmenování kontaktními osobami pro Eurojust, díky čemuž je Eurojust v reálném čase informován o veškerých potřebách následných soudních opatření a koordinace na úrovni EU. –Kontakty s členskými státy s cílem vyřešit praktické otázky týkající se relokace: – Komise zaslala všem členským státům dopis, v němž znovu zdůraznila potřebu jmenovat styčné úředníky a opětovně vyzvala členské státy, aby uvedly počet žádostí o relokaci v blízké budoucnosti. – Dvoustranné kontakty před prvními relokacemi z Itálie a Řecka. –Fórum o relokaci a znovuusídlení dne 1. října 2015: – Členským státům byly poskytnuty informace o stavu provádění rozhodnutí Rady o relokaci. – Itálie a Řecko předložily své plány a členské státy požádaly o vyjasnění. – Bylo dohodnuto, že se jako „modus operandi“ pro provádění systému relokací použije schéma a operační závěry z pracovního semináře o relokaci, který se konal 21. září 2015. –Komise vyjasnila finanční aspekty systémů relokace i znovuusídlení. |
První relokace dokončeny 9. října 2015. Itálie Provádí se plán prezentovaný dne 1. října 2015 na fóru o relokaci a znovuusídlení. Na ostrově Lampedusa začaly působit první podpůrné týmy. Na Sicílii jsou připravena další tři přijímací centra a lze očekávat, že podpůrné týmy v nich začnou brzy pracovat. V Katánii a ve Villa Sikania byly přiděleny kancelářské prostory. Ve všech příslušných státních a místních vládních agenturách byla jmenována styčná kontaktní místa. Jako součást plánu bylo předloženo posouzení personálních potřeb souvisejících s podpůrnými týmy pro řízení migrace. Itálie požádala agenturu Frontex o vyslání deseti odborníků na snímání otisků prstů. Řecko Provádí se plán prezentovaný dne 1. října 2015 na fóru o relokaci a znovuusídlení. Podpůrné týmy byly zřízeny na ostrově Lesbos a budou zřízeny na čtyřech dalších ostrovech (Chios, Samos, Kos a Leros), agentura Frontex působí na všech pěti ostrovech a odborníci úřadu EASO budou vysláni v blízké budoucnosti. V Pireu byly jednotkám EURTF přiděleny kancelářské prostory v úřadu styčného úředníka agentury Frontex. Ve všech příslušných státních a místních vládních agenturách byla jmenována styčná kontaktní místa. Posouzení potřeb podpůrných týmů pro řízení migrace bylo dne 5. října 2015 předloženo Strategickému výboru pro přistěhovalectví, hranice a azyl a poté bylo předáno Komisi prostřednictvím jejích zvláštních vyslanců v Řecku. Ostatní členské státy Vymezení sítě vnitrostátních kontaktních míst a vyslání styčných úředníků do Itálie a Řecka. 20 členských států jmenovalo kontaktní místa, 22 členských států zatím jmenovalo styčné úředníky v Itálii, včetně jednoho členského státu, který zatím jmenoval jednoho styčného úředníka jak pro Itálii, tak pro Řecko. Některé členské státy informovaly Itálii, Řecko nebo úřad EASO o počtu osob, které by mohly rychle přemístit. Reakce na výzvy agentur Vnitrostátní odborníci vyslaní do podpůrných týmů pro řízení migrace na základě výzvy agentury Frontex (670 do konce ledna 2016) a úřadu EASO (370 do třetího čtvrtletí roku 2017): Itálii poskytnuto: 1) Frontex – 18 jednotek technického vybavení (plavidla, hlídková vozidla atd.) a 42 vyslaných odborníků. Řecku poskytnuto: 1) Frontex – 27 jednotek technického vybavení a 53 odborníků (celkový počet odborníků, kteří jsou nasazeni na pozemních a námořních hranicích je 95, včetně řeckých úředníků) |
–Relokace: členské státy by měly předem určit, kolik osob přemístí do konce roku. –Přezkum vnitrostátních programů v rámci Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), na jehož základě budou členským státům přiděleny dodatečné částky odpovídající paušálním částkám za přemístěné osoby, bude zahájen, jakmile členské státy oficiálně potvrdí přísliby z 20. července 2015 (nejpozději do 30. října 2015). –Řecku bude z fondu AMIF poskytnuta podpora jako nouzová pomoc na pokrytí nákladů na vnitrostátní přepravu registrovaných osob z východních ostrovů v Egejském moři do pevninské části Řecka (z fondu AMIF bude v bezprostřední budoucnosti poskytnuta nouzová pomoc ve výši 5,99 milionů EUR; grantová dohoda se připravuje). –Bude posouzena potřeba poskytnout Itálii podporu na pokrytí nákladů na vnitrostátní přepravu registrovaných osob z ostrova Lampedusa do pevninské části Itálie. –Členské státy mají pravidelně aktualizovat údaje o počtu osob, které mohou rychle přemístit. –Členské státy mají dokončit proces jmenování vnitrostátních kontaktních míst a styčných úředníků. –Výzvy agentury Frontex a úřadu EASO k vyjádření výzvy k poskytnutí odborníků: odpovědi členských států na výzvu agentury Frontex se očekávají nejpozději do 16. října 2015. |
Podpora společným operacím agentury Frontex „Triton“ a „Poseidon“. |
–Společné operace „Triton“ a „Poseidon“ byly postupně posíleny (souběžně s prováděním ohniskového přístupu v Itálii a Řecku). – Společná operace „Triton“: byl zvýšen počet technického vybavení k provádění hlídek i počet členů vyšetřovacích týmů a týmů pro vedení pohovorů (18 jednotek technického vybavení, např. plavidla, hlídková vozidla atd., a 42 vyslaných odborníků) – Námořní složka společné operace „Poseidon“: agentura Frontex zvýšila objem aktiv i počet odborníků ve vyšetřovacích týmech a týmech pro vedení pohovorů a tlumočníků (27 jednotek technického vybavení a 53 odborníků). Agentura Frontex nabídla vyslání dalších 104 důstojníků a spolufinancování nákladů na 31 vedoucích týmů z řad řecké policie. –Dne 2. října 2015 agentura zveřejnila otevřenou výzvu pro dodatečné příspěvky pokrývající rovněž potřeby společných operací „Triton“ a „Poseidon“.
|
–Posílení operativní podpory pro Itálii a Řecko v rámci společné operace „Triton“ a námořní složky společné operace „Poseidon“, zejména intenzivnější vyšetřování a vedení pohovorů, bylo možné díky tomu, že členské státy daly k dispozici své zdroje. –Společná operace „Triton“: zapojilo se 26 členských států a států přidružených k Schengenu: Belgie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Island, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Malta, Německo, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko, Švýcarsko. V současné době je zapojeno 17 z nich aktivy a /nebo vyslanými odborníky: MT, PT, NL, FR, NO, ES, EL, PL, RO, UK, DE, DK, CZ, BG, LV. –Společná operace „Poseidon“: zapojilo se 25 členských států (Belgie, Bulharsko, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Chorvatsko, Island, Itálie, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Malta, Německo, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko). V současné době je zapojeno 18 z nich aktivy a /nebo vyslanými odborníky (DK, CZ, NO, SE, PT, PL, LV, DE, HR, NL, FI, IT, FR, ES, BE, UK, BG, RO) |
–Členské státy se zavazují zachovat nebo zvýšit úroveň podpory probíhajících společných operací v Itálii a Řecku. Všechny členské státy by proto měly kladně reagovat na výzvu agentury Frontex z 2. října 2015. –Frontex a Řecko by měly zajistit nasazení těchto dodatečně vyslaných důstojníků. |
Přijímací kapacita a podmínky |
–Monitorování a v případě nutnosti řízení při nesplnění povinnosti v souvislosti s porušením podmínek a kapacity příjmu. |
–IT a EL se snaží zvýšit kapacitu příjmu. Itálie by měla zvýšit svou kapacitu prvotního přijetí o 2 500 osob do konce roku a řecká kapacita, která v současnosti činí 2 000 míst, se také rozšiřuje. |
–Další pokyny ke zlepšení norem pro podmínky přijímání (EASO). –Všechny členské státy zasažené krizí, především Řecko, by měly: začít využívat značné finanční prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů / Evropského fondu pro regionální rozvoj / Evropské investiční banky, aby zvýšily kapacitu příjmu. |
Navracení |
–První návraty pod záštitou podpůrného týmu pro řízení migrace byly provedeny 10. října 2015. –Dne 5. října 2015 bylo zahájeno přehodnocení Schengenského informačního systému (SIS) tak, aby zahrnoval všechna rozhodnutí o navrácení a všechny zákazy vstupu. –Evropští styční úředníci pro otázky migrace (EMLO): koncepce představená dne 15. září 2015 zahrnovala specifické úkoly související s navracením. –Vytvoření systému integrovaného řízení navracení osob: proces byl zahájen mezi Komisí, agenturami (Frontex a EASO) a příslušnými sítěmi dne 15. října 2015. –Schengenské hodnocení systému navracení AT, BE, DE, NL v roce 2015, plus jedno hodnocení založené na dotazníku (LI). |
–Reakce členských států potvrdily význam navracení státních příslušníků třetích zemí do zemí původu. –Členské státy (a přidružené státy), které nejsou součástí stávajících sítí, byly vyzvány ke zvážení účasti nebo přidružení. |
–Nábor a nasazení prvních evropských styčných úředníků pro otázky migrace do konce roku 2015. –Dne 28. října 2015 uspořádá agentura Frontex operační setkání pro vyhodnocení následných opatření. –V roce 2016 budou vyhodnoceny systémy navracení šesti členských států (IT, EL, LU, FR, MT, HR). |
Znovuusídlení |
Fórum o relokaci a znovuusídlení uspořádané 1. října 2015: –UNHCR informoval o tendencích a prioritách v oblasti znovuusídlení pro rok 2016 a o oblastech, v nichž je třeba spolupracovat se státy, v nichž znovuusídlení probíhá. –Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) informovala o oblastech, v nichž má odborné zkušenosti s procesem znovuusídlení a o podpoře, kterou může nabídnout státům, v nichž znovuusídlení probíhá. –Komise informovala o svých pokynech pro finanční podporu. Seminář o znovuusídlení uspořádaný úřadem EASO 2. října 2015: –UNHCR informoval o různých krocích přijímaných v rámci procesu znovuusídlení pod jeho záštitou. –IT, NL a SE informovaly o některých aspektech svých programů znovuusídlení s cílem sdílet osvědčené postupy. –Prezentace programu pro znovuusídlení EU-FRANK s cílem usnadnit znovuusídlení a přijímání uprchlíků prostřednictvím sdílení znalostí. –Prezentace ICMC o postupech pro integraci. –Zmapování operativních potřeb členských států v oblasti znovuusídlení a vymezení podpůrných operativních opatření k naplnění těchto potřeb. |
–Fórum o relokaci a znovuusídlení uspořádané 1. října 2015: –Všechny členské státy potvrdily své závazky z 20. července 2015, mnohé z nich přitom výslovně odkázaly na úzkou spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a Mezinárodní organizací pro migraci (IOM). –Všechny státy potvrdily dodržování dohodnutých priorit, pokud jde o regiony znovuusídlení. Většina se zaměří na syrské uprchlíky v Libanonu, Jordánsku nebo Turecku. Některé členské státy rovněž uvedly, že budou pravděpodobně přesídlovat i z jiných regionů, například z Afrického rohu (Súdán) nebo severní Afriky (Egypt). –Některé členské státy již v rámci režimu zahájily omezené přesídlování (IT, CZ), zatímco Lichtenštejnsko uvedlo, že již splnilo závazek přesídlit z Turecka 20 Syřanů. –Některé členské státy uvedly, jaký počet osob ze svého celkového závazku plánují znovuusídlit v roce 2016 a 2017. |
–Do 30. října 2015 mají členské státy Komisi oficiálně potvrdit počet osob, které mají být znovuusídleny v souladu s počty přislíbenými v rámci příslušného programu z 20. července 2015. –Na tomto základě Komise zreviduje národní programy členských států v rámci AMIF. –Spolupráce členských států s Úřadem vysokého komisaře OSN za účelem identifikace osob pro znovuusídlení. |
Převaděčství migrantů |
–Společný operační tým MARE funguje jako hlavní informační místo pro podávání informací o převaděčství migrantů pro podporu členských států při vyšetřování a trestním stíhání převaděčů migrantů. –Podpora XX vyšetřování a XX společných operací proti převaděčství v členských státech XX. |
–Vyslání XX odborníků členskými státy XX do společného operačního týmu MARE. |
–Další posílení spolupráce mezi agenturami v oblasti převaděčství migrantů –Další využití společných vyšetřovacích týmů a společných operací v oblasti převaděčství migrantů. |
Civilní ochrana |
–Komise zaslala všem členským státům dne 24. září 2015 dopis, v němž je požádala, aby upřesnily, jaká aktiva by mohly dát k dispozici, pokud by byl během uprchlické krize aktivován tento mechanismus. –Poslední koordinační schůzka se konala 8. října 2015. |
–Zatím na tento dopis odpovědělo 19 členských států, z toho 8 kladně (BE, CY, FI, LT, SE, SK, CZ, LV). Čtyři další státy (AT, BG, SI, UK) uvedly, že by reagovaly podle konkrétní situace. –Maďarsko aktivovalo mechanismus civilní ochrany 18. června 2015 a 11. září 2015. –Srbsko aktivovalo mechanismus civilní ochrany 21. září 2015. |
–Členské státy, které to potřebují, mohou mechanismus aktivovat. –Členské státy připravují plány pro mimořádná opatření civilní ochrany, která by mohla být nutná v případě různých scénářů, i to jaká aktiva by mohla být poskytnuta. |
Pohraniční jednotky rychlé reakce (RABIT) |
–Agentura Frontex zaslala 18. září 2015 správní radě agentury dopis, v němž zdůraznila svou připravenost reagovat na všechny žádosti o rychlý zásah, které by předložil členský stát čelící náhlému a mimořádnému tlaku nedovoleného přistěhovalectví na vnějších hranicích, a vyzvala k podpoře jakýchkoli takových intervencí i provádění probíhajících posílených společných operací. –Komise ve svém sdělení o řešení uprchlické krize upozornila na možnost využití mechanismu RABIT. |
–Na dopis výkonného ředitele odpovědělo 13 členských států. –Do dnešního dne (7. října 2015) zatím žádný členský stát agentuře Frontex neoznámil úmysl požádat o jednotky rychlého nasazení. –Šest členských států uvedlo, že jsou ochotny nasadit lidské a technické zdroje, eventuálně ještě letos [pokud by o ně bylo požádáno]. |
–Každý členský stát, který čelí situaci náhlého a mimořádného tlaku z důvodu velkého počtu migrantů, kteří se pokoušejí vstoupit nezákonně na jeho území, může v případě, že tento tlak přesahuje jeho kapacitu, požádat o aktivaci mechanismu rychlé reakce koordinovaného agenturou Frontex. –Agentura Frontex bude ve spolupráci s členskými státy neustále sledovat vývoj situace na vnějších hranicích EU, zejména v případě těch členských států, které čelí zvláštnímu nebo nepřiměřenému tlaku. |
ROZPOČTOVÁ PODPORA PRO OPATŘENÍ UVNITŘ EU
Opatření EU |
Opatření přijatá členskými státy |
Další kroky |
|
Zvýšená finanční podpora pro řízení migrace: hraniční kontroly, azylové systémy, přijímání, navracení (jak je uvedeno v opravném rozpočtu č. 7/2015 a návrhu na změnu č. 2/2016). |
– Dodatečných 100 milionů EUR pro mimořádnou pomoc z fondů AMIF a ISF v roce 2015, návrh byl předložen Komisí a rozpočtové orgány urychlily jeho schvalování. –Rozpočtový dopad druhého návrhu týkajícího se relokace 120 000 uprchlíků (včetně nákladů na dopravu) ve výši 780 milionů EUR na rok 2016 byl obsažen v návrhu na změnu rozpočtu č. 2, který má být Komisí přijat dne 14. října 2015; –další návrh Komise ve výši celkem 600 milionů EUR dodatečných prostředků na rok 2016 byl rovněž začleněn do návrhu na změnu č. 2, který zahrnuje: –310 milionů EUR pro lépe strukturalizovaná střednědobá opatření a pro činnosti související s prvotním přijetím v nejvíce zasažených členských státech; –dalších 94 milionů EUR dodatečné nouzové pomoci, –110 milionů EUR pro rozpočtové sladění prvního balíčku přemístění (40 000 uprchlíků) s druhým; –dodatečné zdroje pro agentury (viz níže). Pokračující nouzová pomoc: –Z fondu AMIF byla Rakousku k 5. říjnu poskytnuta nouzová pomoc ve výši 6,3 milionu EUR, žádosti Maďarska, Německa, Řecka a Chorvatska v celkové výši více než 60 milionů EUR se stále vyřizují. –Fond pro vnitřní bezpečnost – hranice poskytl na začátku října 10,7 milionu EUR Řecku a 1,7 milionu EUR Francii. Další žádosti o financování v celkové výši více než 8 milionů EUR pro Řecko a Chorvatsko se dosud vyřizují. |
–Členské státy (plus 3 země přidružené k Schengenu) určily příslušné orgány. –75 % členských států vytvořilo struktury provádění a začalo provádět vnitrostátní programy. –Příděly pro vnitrostátní programy Itálie z Azylového, migračního a integračního fondu a fondu ISF činí přibližně 560 milionů EUR na období 2014–2020. První platby předběžného financování ve výši přibližně 39 milionů EUR byly provedeny v srpnu 2015. Dále byla Itálii v roce 2015 přidělena částka 19,12 milionu EUR jako nouzová pomoc. Příděly pro vnitrostátní programy Řecka z Azylového, migračního a integračního fondu a fondu ISF činí přibližně 474 milionů EUR na období 2014–2020. První platby předběžného financování ve výši přibližně 33 milionů EUR byly provedeny v září 2015. Dále byla Řecku v roce 2015 přidělena částka 19,5 milionu EUR (včetně grantu UNHCR) jako nouzové pomoci. |
–Členské státy by měly využívat dostupné finanční prostředky poskytnuté prostřednictvím vnitrostátních programů v rámci Azylového, migračního a integračního fondu a fondu ISF. Za tímto účelem musejí některé členské státy ještě určit příslušné orgány. –Komise posoudí potřebu revize programů členských států pro fondy AMIF a ISF-Hranice, aby se ověřilo, zda jsou v souladu se současnou situací v oblastech, jakými jsou například přijímací kapacita. –Komise bude v úzkém kontaktu s členskými státy, které jsou nejvíce vystaveny tlaku, aby dokončila posouzení potřeb a zajistila strukturovanější přístup (činnosti, harmonogram) pro řešení současné naléhavé situace prostřednictvím jejich vnitrostátních programů i prostřednictvím nouzové pomoc. –Zbývajících devět vnitrostátních programů, které nebyly doposud schváleny, má být přijato do konce listopadu. –Rada Evropské investiční banky projedná na listopadovém zasedání zvláštní podmínky pro projekty související s uprchlíky; posouzení potřeb do konce listopadu. |
Podpora pro agentury EU |
–Posílení lidských zdrojů agentur pro roky 2015 a 2016 –60 pracovních míst pro agenturu Frontex, –30 pro Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, –30 pro Europol. –50 milionů EUR na podporu činností agentury FRONTEX v roce 2016 v oblasti navracení a 20 milionů EUR na posílení jejích ohniskových operací. |
–Podpora členských států pro operace agentury Frontex a Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu |
–Podpora navrhovaná pro rozpočet na rok 2016 |
OPERAČNÍ A ROZPOČTOVÁ OPATŘENÍ: VNĚJŠÍ ČINNOST
Opatření EU |
Opatření přijatá členskými státy |
Další kroky |
|
Diplomatické ofenziva v oblasti migrace |
–Konference na vysoké úrovni na téma východního Středomoří / tras přes západní Balkán, Lucemburk, 8. října 2015. Vymezeno pět hlavních oblastí činnosti (v prohlášení): 1) podpora pro Jordánsko, Libanon a Turecko, 2) podpora pro tranzitní země, 3) boj s organizovaným zločinem / převaděčstvím migrantů, 4) řešení hlavních příčin, 4) zapojení zemí původu ilegálních migrantů. –Turecko – byl předložen akční plán mezi EU a Tureckem v oblasti migrace, včetně opatření na podporu Turecka v uprchlické krizi s cílem omezit nelegální odchody. |
–Německo oznámilo, že s Tureckem začalo vést na vysoké úrovni dialog o migraci. |
Konference na vysoké úrovni – využít pro dialog a spolupráci stávající bilaterální a regionální rámce; – dohodnout akční plány pro provádění; – spolupracovat s OSN a dalšími mezinárodními organizacemi; – uspořádat ministerské fórum EU-západní Balkán (do konce roku 2015); Monitorování: Zasedání vyšších úředníků počátkem roku 2016 – o provádění prohlášení přijatého na konferenci. Summit ve Vallettě, 11. až 12. listopadu 2015 –Politické prohlášení a akční plán. –Následná opatření, pokud jde o cílenou pomoc, legální migraci, boj proti převaděčství a hmatatelný pokrok v oblasti navracení a zpětného přebírání. –Členské státy mají přispět do nouzového svěřenského fondu pro stabilitu a řešit základní příčiny problému nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. EU – Afrika: –Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navštíví Etiopii a Komisi Africké unie (20. října 2015), aby na vysoké úrovni zahájila dialog o migraci. Je třeba zahrnout závazek zahájit společný program pro migraci a mobilitu, činnosti související s migrací z Etiopie, posílenou spolupráci v oblasti navracení. –Vysoká představitelka se účastní příštího zasedání ministrů zemí oblasti Sahelu. –Provádění migračního pilíře regionálního akčního plánu EU pro oblast Sahelu na období 2015–2020. Turecko: –Akční plán – je třeba dokončit. |
Navracení do třetích zemí |
–Zřízení nástroje pro budování kapacit pro zpětné přebírání osob (v rámci ročního pracovního programu AMIF na rok 2015) |
–Členské státy mají navrhovat projekty pro možné financování v rámci tohoto nástroje, rovněž věnovat zdroje na asistovaný dobrovolný návrat –Identifikace konkrétních projektů na posílení spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob s klíčovými partnery. Zajištění dostupnosti odpovídající finanční podpory pro opatření ve třetích zemích související se zpětným začleněním a návraty. |
|
–V Bruselu se uskutečnil seminář o zpětném přebírání osob se zeměmi AKT (28.–29. září 2015). |
–Účast členských států na semináři. |
–Zřízení vnitrostátních kontaktních míst pro zpětné přebírání v zemích EU–AKT. |
|
–Určení styčných úředníků pro EU pro otázky migrace. |
–Všeobecná dohoda o využití tradičních vlastních zdrojů pro evropské styčné úředníky pro otázky migrace, kteří mají být vysláni do delegací EU v klíčových zemích. |
–Příprava na případné vyslání evropských styčných úředníků pro otázky migrace do Egypta, Libanonu, Nigeru, Nigérie, Senegalu, Pákistánu, Srbska, Etiopie, Tuniska, Súdánu, Turecka a Jordánska (příprava oznámení o volných místech, výběrové řízení, |
|
skutečné vyslání). |
|||
–Bilaterální jednání o zpětném přebírání osob se subsaharskými státy a/nebo jinými státy původu. –G 5 Sahel – 17. června 2015. –Setkání s ministry zahraničí Burkiny Faso, Mali, Mauritánie, Nigeru a Čadu. –Návštěva vysoké představitelky Unie v Alžírsku 17. září 2015 po informační schůzce Komise v Alžíru ve dnech 9. a 10. září 2015. –Návštěva vysoké představitelky v Nigeru 18. září 2015. |
–Itálie – vedoucí konsorcia pro program regionálního rozvoje a ochrany v severní Africe. Potřeba další podpory COMM v dialogu s alžírskými orgány. |
–Je třeba, aby se uskutečnil dialog na vysoké úrovni. Připravované schůzky: -Senegal – 19.–21. října 2015. -Etiopie – 20. října 2015. - opatření navazující na návštěvu vysoké představitelky Unie v Nigeru: Niger představí na summitu ve Vallettě soubor opatření; –vytvoření individuálních motivačních balíčků, které by bylo možno použít vůči třetím zemím, které plně nespolupracují v oblasti zpětného přebírání osob; –následná opatření související s obnovením jednání o uzavření dohod o zpětném přebírání osob se zeměmi severní Afriky; –možné zahájení nových jednání s dalšími zeměmi. |
|
– Pákistán: jednání o zpětném přebírání mezi Řeckem, Pákistánem a Komisí. Součástí tří zasedání smíšených readmisních výborů, která se konala v roce 2014 a 2015, byl akční plán, který by měl Pákistánu pomoci splnit jeho závazky přijaté v červnu 2015. –Na zvláštní schůzce, která se konala dne 8. října 2015 v Aténách mezi řeckými orgány a pákistánským velvyslanectvím, byly vymezeny konkrétní problémy a bylo dosaženo dohody o jejich řešení. |
– |
– Pákistán: opatření navazující na jednání – splnit další závazky, které byly přijaty v rámci smíšených readmisních výborů v letech 2014 a 2015. Možnost uzavření akčního plánu pro migraci mezi EU a Pákistánem, který by zahrnoval zpětné přebírání, opatření proti převaděčství, podporu, bude projednávána během návštěvy komisaře Avramopoulose dne 29. října. –Další zasedání smíšeného readmisního výboru se bude konat v Bruselu v prvním pololetí roku 2016. |
|
Humanitární pomoc |
–Závazek Evropské rady poskytnout přinejmenším další 1 miliardu EUR z rozpočtu EU i z vnitrostátních rozpočtů na pokrytí naléhavých potřeb uprchlíků prostřednictvím podpory Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Světového potravinového programu a dalších humanitárních organizací. –Komise již navrhla poskytnout 200 milionů EUR pro humanitární pomoc uprchlíkům v tomto roce; poté dalších 300 milionů EUR na humanitární pomoc v roce 2016. –Rozpočtový orgán: Evropský parlament a Rada urychlily schvalovací postupy. –Podepsány dohody v hodnotě 50 milionů EUR s agenturami OSN a jinými humanitárními organizacemi (např. Mezinárodním výborem Červeného kříže atd.) umožňující předběžné financování. |
–Od 23. září přislíbeno již téměř 275 milionů EUR.
|
–Členské státy doplní financování EU pro humanitární pomoc. –Smlouvy týkající se humanitární pomoci ve výši 200 milionů EUR by měly být sjednány do konce listopadu. |
Svěřenské fondy |
Nouzový svěřenský fond pro Afriku: –Návrh Komise poskytnout 1,8 miliardy EUR z prostředků EU (rozpočet EU + ERF) na podporu stability a řešení základních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Zeměpisné pokrytí je devět zemí sahelského regionu a regionu Čadského jezera, devět zemí v oblasti Afrického rohu a pět zemí v severní Africe. |
– V současnosti, tři členské státy přislíbily poskytnout celkem 9 milionů EUR (ES, DE a LU). Další členské státy, stejně jako Norsko a Švýcarsko, vyjádřily ochotu přispět. – Pozitivní stanovisko výboru ERF. |
–Rozhodnutí Komise o svěřenském fondu by měla být přijata ještě před summitem ve Vallettě. –Zajistit značné a konsistentní příspěvky do fondu ze strany členských států EU a dalších mezinárodních partnerů s cílem doplnit financování EU. |
Regionální svěřenský fond EU zřízený v reakci na krizi v Sýrii: –500 milionů EUR z rozpočtu EU |
– Dva členské státy přislíbily jako dodatečnou podporu celkem 8 milionů EUR (Itálie 3 miliony EUR a Německo 5 milionů EUR). |
||
Budování kapacit |
–Turecko – akční plán (viz výše) –Srbsko/Bývalá jugoslávská republika Makedonie: zvláštní opatření ve výši 10 milionů EUR. Podpora budování kapacit v obou zemích (včetně vybavení) a v oblasti humanitární pomoci uprchlíkům. –Připravuje se regionální program s rozpočtem ve výši 8 milionů EUR z NPP (nástroje předvstupní pomoci). Cílem je posílit kapacity (včetně registrace uprchlíků) na západním Balkáně. — Afrika – Niger: probíhá posílení víceúčelového centra v Agadezu, kde se poskytuje přímá pomoc a informace migrantům a kde se provádějí registrace, ve středisku se také nabízejí možnosti bezpečného a dobrovolného návratu a zpětného začlenění ve spolupráci se zeměmi původu. Je zahrnuta podpora místních komunit (1. fáze financovaná z IcSP – 1,5 milionu EUR). |
–Zahájení působení společného vyšetřovacího týmu v Nigeru (financováno EU, prováděno Španělskem a Francií) s cílem posílit kapacitu Nigeru bojovat s nelegální migrací. |
–Turecko – akční plán (viz výše) –Srbsko/Bývalá jugoslávská republika Makedonie: příprava smluv probíhá, k dalšímu uvolnění prostředků a provádění smluv dojde v příštích týdnech. –Zahájení projektu na posílení kapacit východoafrických zemí bojovat proti obchodování s lidmi a převaděčstvím migrantů, předpokládaný začátek – leden 2016. –Příprava regionálního programu EU pro rozvoj a ochranu v oblasti Afrického rohu s cílem posílit kapacity Keni, Etiopie a Súdánu v oblasti ochrany uprchlíků a jejich přijímání. –Zahájení projektu na posílení správní kapacity pro návrat a udržitelné znovuzačlenění podél hlavních migračních koridorů (se zaměřením na Afriku ), předpokládaný začátek leden 2016. –Zahájení projektu na podporu dialogu o migraci a mobilitě mezi EU a Africkou unií, rabatský proces a chartúmský proces, předpokládá se zahájení v prosinci 2015. –Předložit návrh prohlášení o partnerství pro mobilitu, aby bylo možné zahájit dialog s Libanonem. Aktivnější přístup členských států při zajišťování provádění stávajícího partnerství v oblasti mobility mezi EU a Jordánskem a budoucí dohody mezi EU a Libanonem. –Vypracování a provádění nových regionálních programů rozvoje a ochrany v severní Africe a Africkém rohu na začátku roku 2016. |
PROVÁDĚNÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ EU
Nástroj |
Opatření EU |
Opatření přijatá členskými státy |
Další kroky |
Směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení |
–Zahájeno 18 řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesdělení nebo částečného sdělení transpozičních opatření, členským státům byla zaslána výzva; –šest z řízení o nesplnění povinnosti nebo nesprávném provádění je ve fázi výzvy, –jednomu členskému státu byl zaslán správní dopis z důvodu obav ohledně souladu nových právních předpisů s ustanoveními tohoto nástroje. |
Jeden členský stát oznámil úplné provedení směrnice. Toto oznámení se právě posuzuje (FR). |
–Jestliže členské státy směrnici plně neprovedou do vnitrostátních právních předpisů, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. –Jestliže členské státy nebudou směrnici plnit, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. |
Směrnice 2013/33/EU o podmínkách přijímání |
–Zahájeno 19 řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesdělení nebo částečného sdělení transpozičních opatření, členským státům byla zaslána výzva; –osm z řízení o nesplnění povinnosti nebo nesprávném provádění je ve fázi výzvy, –jednomu členskému státu byl zaslán správní dopis z důvodu obav ohledně souladu nových právních předpisů s ustanoveními tohoto nástroje, |
Dva členské státy oznámily úplné provedení směrnice. Tato oznámení se právě posuzují (FR/ES). |
–Jestliže členské státy směrnici plně neprovedou do vnitrostátních právních předpisů, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. –Jestliže členské státy nebudou směrnici plnit, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. |
Směrnice 2011/95/EU o normách pro přiznání mezinárodní ochrany |
–Zahájeno 13 řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesdělení nebo částečného sdělení transpozičních opatření, –jedenácti členským státům byla zaslána výzva, –dvěma členským státům byla zaslána odůvodněná stanoviska, –bylo zahájeno jedno řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesouladu / nesprávného provádění. |
–Jestliže členské státy směrnici plně neprovedou do vnitrostátních právních předpisů, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. –Jestliže členské státy nebudou směrnici plnit, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. |
|
Dublinské nařízení EU/604/2013 |
–Bylo zahájeno jedno řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesouladu; členskému státu byla zaslána výzva. |
–Jestliže členský stát nebude směrnici plnit, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. |
|
Nařízení Eurodac EU/603/2013 |
–Členským státům bylo zasláno pět správních dopisů s dotazem ohledně dodržování pravidel pro předávání otisků prstů. |
Členské státy na tyto správní dopisy odpověděly. |
–V závislosti na výsledcích posouzení odpovědi na správní dopisy, může být zahájeno formální řízení o nesplnění povinnosti. |
Směrnice o dlouhodobém pobytu 2011/51/EU |
–Zahájeno 7 řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesdělení nebo částečného sdělení transpozičních opatření, členským státům byla zaslána výzva. |
–Jestliže členské státy směrnici plně neprovedou do vnitrostátních právních předpisů, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. |
|
Směrnice o navracení 2008/115/ES |
–Byla zahájena čtyři řízení o nesplnění povinnosti z důvodu nesouladu; členským státům byly zaslány výzvy, dále byly členským státům zaslány tři správní dopis s žádostí o vyjasnění postupu při vydávání rozhodnutí o návratu nelegálně pobývajícím státním příslušníkům třetích zemí; –členským státům bylo zasláno sedm správních dopisů s žádostmi o vysvětlení postupu pro výkon rozhodnutí o návratu vydaných nelegálně pobývajícím státním příslušníkům třetích zemí, jednomu členskému státu byl zaslán správní dopis ohledně obav o souladu nových právních předpisů s ustanoveními směrnice. |
–Jestliže členský stát nebude směrnici plnit, může následovat vydání odůvodněného stanoviska a věc pak může být předložena Soudnímu dvoru. –V závislosti na výsledcích posouzení odpovědi na správní dopisy může být zahájeno formální řízení o nesplnění povinnosti. |
|
Schengenský hraniční kodex – nařízení (ES) č. 562/2006 |
–Jednomu členskému státu byl zaslán správní dopis z důvodu obav ohledně souladu nových právních předpisů s ustanoveními tohoto nástroje. |
– |
–V závislosti na výsledcích posouzení odpovědi na správní dopisy může být zahájeno formální řízení o nesplnění povinnosti. |
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení uprchlické krize: Aktuální stav provádění prioritných opatření v rámci Evrpoského programu pro migraci
Příloha 2: Řecko – Zpráva o aktuálním stavu ze dne 11. října 2015
I. Ohniska
Dosavadní opatření
1.Řecké orgány a agentura Frontex navýšily počet dalších pracovníků na ostrovech v přední linii (Lesbos, Chios, Samos, Kos a Leros).
2.Na ostrově Lesbos byly zvýšeny kapacity prvotního přijetí (1 480 ubytovacích míst ve středisku prvotního přijetí, vyšetřovacím středisku a v dočasném zařízení v Karatepe) a očekává se, že budou brzy plně v provozu.
3.Agentura Frontex a Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) zahájily na základě řeckého plánu relokace a ohnisek výzvy k poskytnutí dalších pracovníků a vybavení. Tyto výzvy doplňují výzvu týkající se dodatečného vybavení systému EURODAC z července loňského roku.
4.Agentura Frontex a Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) zahájily pilotní projekt, jehož cílem je posílit kapacity pro registraci a přenos dat.
5.Komise a agentury EU jsou z důvodů poskytování příspěvků ve formě věcného plnění (odborníci a vybavení) v neustálém kontaktu s členskými státy. Do dnešního dne se členské státy zavázaly k poskytnutí [3 %] požadované podpory [bude finalizováno před zasedáním Evropské rady]. Veškerá podpora by měla být využita prostřednictvím struktur EU zřízených pro tento účel (EURTF).
6.Komise provedla předběžné platby z příslušných fondů EU (Azylový, migrační a integrační fond (AMIF) a Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF)), včetně k financování naléhavé pomoci.
7.Převedením zařízení z pevniny na ostrovy v přední linii zvýšilo Řecko využívání systému Eurodac.
8.Řecko začalo prostřednictvím zřízení orgánu odpovědného za řízení Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) řešit vnitřní překážky využívání specializovaných fondů EU.
Co je ještě třeba udělat?
1.Řecko musí provést akční plán pro zavedení zbývajících ohniskových center do konce listopadu 2015.
2.Řecko by mělo na základě zjištění pilotního projektu agentury Frontex a agentury EU-Lisa dále zlepšit registrační kapacity v rámci systému Eurodac.
3.Členské státy by měly reagovat na probíhající výzvu agentury Frontex o příspěvek v souvislosti se zařízeními systému Eurodac.
4.Řecko by mělo dále posílit dočasné ubytovací kapacity v ohniscích.
5.Řecko by mělo zajistit, aby byl v ohniscích dostatečný počet pracovníků, a prozkoumat možnosti vnitřního přerozdělení zaměstnanců ve veřejné službě.
6.Řecko by mělo zlepšit účinnost prvotního přijetí a registrace na ostrově Lesbos vytvořením dalších registračních jednotek v blízkosti míst vylodění.
7.Řecko by mělo vytvořit řídící strukturu krizového řízení za účelem zajištění každodenního sledování ohnisek a postupu relokace.
8.Komise by měla zajistit, aby příspěvky členských států byly směrovány prostřednictvím vytvořených struktur EU (např. regionální pracovní skupiny EU).
9.Členské státy by měly bezodkladně reagovat na výzvy agentury Frontex a úřadu EASO týkající se nasazení dalších pracovníků v ohniskových oblastech.
II. Navrácení
Dosavadní opatření
1.Agentura Frontex zorganizovala společný let za účelem navrácení do Nigérie, který se uskutečnil dne 15. října. Jedná se o první let tohoto typu po přerušení návratového programu dne 30. června 2015.
2.Komise pomohla Řecku nalézt dohodu s pákistánskou ambasádou v Athénách vyjasněním a zjednodušením postupů při navracení podle dohody o zpětném přebírání uzavřené mezi EU a Pákistánem.
3.Koncem tohoto týdne bude zahájena výzva k podávání nabídek týkající se opětovného obnovení návratového programu financovaného z ISF.
4.Byl naplánován další společný let za účelem navrácení do Pákistánu organizovaný agenturou Frontex. Pákistánské velvyslanectví se zavázalo, že vydá příslušné cestovní doklady 26 státním příslušníkům.
5.Řecko má v současné době dostatečné zajišťovací kapacity před vyhoštěním, aby mohlo provádět programy nuceného návratu.
Co je ještě třeba udělat?
1.Řecko by mělo urychleně dokončit výzvu k podávání nabídek v souvislosti s návratovým programem a neprodleně tento program obnovit.
2.Komise a členské státy by měly pomoci Řecku s jeho demaršemi se zeměmi původu v souvislosti s dohodami o zpětném přebírání.
III. Relokace
Dosavadní opatření
1.Komise pomohla Řecku vytvořit nezbytné správní postupy za účelem účinného provádění rozhodnutí o relokaci.
2.Řecko zahájilo opatření na zvýšení povědomí s cílem informovat způsobilé žadatele o azyl o přínosech relokačního programu.
3.Byl zorganizován první let na relokaci 30 syrských státních příslušníků do Lucemburska.
4.Řecko zvýšilo počet pracovníků v azylových střediscích od ledna 2015 o 30 %. Jedná se zejména o pracovníky zaměstnané na dobu určitou přijaté v rámci grantů EHP.
5.Řecko zřídilo v rámci azylového střediska zvláštní jednotku pro relokační postupy.
6.Azylové středisko a úřad EASO se dohodly na operačním plánu, který stanoví podmínky spolupráce v ohniscích a v rámci relokačního programu.
Co je ještě třeba udělat?
1.Řecko musí v souvislosti s relokačním programem zintenzivnit komunikační úsilí.
2.Členské státy musí pro Řecko bezodkladně určit styčné důstojníky.
3.Členské státy by měly připravit a předložit odpovídající informační balíčky s cílem zvýšit povědomí žadatelů o programu.
4.Členské státy by měly vytvořit odpovídající přijímací struktury a integrační opatření (bydlení a ubytování, zdravotní péči, vzdělání, jazykové kursy atd.) a na podporu tohoto úsilí plně využit nástroje sdíleného řízení (Azylový, migrační a integrační fond, Evropský sociální fond, Fond evropské pomoci nejchudším osobám, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský fond pro regionální rozvoj).
5.Řecko by mělo zvýšit kapacitu otevřených přijímacích středisek.
6.Řecko by dále mělo zvýšit kapacity své azylové služby v oblasti zpracování případů nasazením dodatečných zaměstnanců úřadu EASO a Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky.
IV. Střednědobá opatření
1.Řecko by s technickou podporou Komise a členských států mělo zajistit, aby systémové a strukturální nedostatky jeho migračního a azylového systému byly vyřešeny udržitelným způsobem ve lhůtě šesti měsíců.
2.Řecko by mělo zlepšit koordinaci řízení na všech úrovních správy, včetně decentralizované správy.
3.Řecko by mělo dále zlepšovat svoji kapacitu k účinnému využívání specializovaných fondů EU.
4.Řecko by mělo dále zvýšit ubytovací kapacity v první linii a na pevnině, aby bylo připraveno na další masivní proudy migrantů.
5.Komise a členské státy by měly na základě technické pomoci Komise pomoci Řecku posílit kapacitu příslušných ministerstev a útvarů, včetně útvarů zabývajících se čerpáním prostředků.
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 3: Itálie – Zpráva o aktuálním stavu ze dne 11. října 2015
I. Ohniska
Dosavadní opatření
1.Italské orgány otevřely před dvěma týdny první ohniskové středisko na ostrově Lampedusa. Toto středisko je díky spolupráci s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu (EASO) a agenturou Frontex plně funkční. V této ohniskové oblasti roste dodržování předpisů týkajících se snímání otisků prstů, ačkoli v některých případech migranti snímání otisků nadále odmítají.
2.Již byla určena všechna ostatní ohniska. Většina středisek nacházejících se v ohniscích může v nadcházejících týdnech zahájit svoji činnost. Dvě z nich, ve městech Taranto a Augusta, budou fungovat až na konci roku 2015.
3.Ve všech ohniscích se předpokládá účast 10 odborníků z agentury Frontex na snímání otisků prstů, 2 týmy pro vedení pohovorů s migranty a 2 vyšetřující týmy a tým 3 odborníků úřadu EASO pro poskytování informací. Probíhající výzvy agentury Frontex a úřadu EASO by měly umožnit, aby ve všech ohniscích byly pokryty všechny potřeby za předpokladu, že členské státy poskytnou dostatečné množství odborníků.
4.Regionální jednotka Evropské unie (EURTF) již v červenci zahájila svoji činnost v Katánii a díky spolupráci se všemi agenturami je plně funkční. Je však třeba lépe integrovat práci Europolu do konceptu ohnisek, zejména za účelem posílení výměny informací mezi úředníky italského státního zastupitelství, úředníky donucovacích orgánů a Europolem.
5.S cílem podpořit plné fungování „ohniskového“ přístupu italské orgány v současné době shrnují své potřeby do jednoho komplexního posouzení potřeb, na jehož základě požádají o finanční balíček podpory z evropských fondů. Zvláštní odborná schůzka s Komisí věnovaná této problematice byla naplánována na 16. října.
Co je ještě třeba udělat?
1.Střediska ve zbývajících ohniscích musí zahájit svoji činnost dle plánu, aby bylo zajištěno plné fungování systému a aby se zmírnil tlak na ostrově Lampedusa. Je nutné nepřetržitě sledovat situaci přibývání a ubývání migrantů, aby bylo možné posoudit případnou potřebu dalších ohnisek.
2.Itálie by měla zajistit plné využití stávajících zajišťovacích kapacit, aby bylo zajištěno dodržování pravidel týkajících se identifikace, a v zajišťovacích zařízeních by měla poskytnout další místa za účelem vytvoření kapacity potřebné pro účinné procesy identifikace a navracení.
3.Členské státy by měly bezprostředně po výzvě agentury Frontex a úřadu EASO poskytnout odborníky. Tito odborníci by měli být vysíláni dlouhodobě, aby byli co nejvíce operativní.
4.Itálie by měla zvážit reformy stávajících norem týkajících se zadržení, aby v obtížných případech byla zajištěna možnost dlouhodobého zadržení, které je nezbytné pro dokončení identifikace.
5.Italské orgány by měly na základě pokynů Komise vydat další pokyny týkající se přiměřeného použití síly v případech, kdy migranti odmítají identifikaci.
6.K zajištění rychlého přesunu migrantů z ohniskových oblastí do následných přijímacích nebo zajišťovacích zařízení bude Komise zřejmě brzy požádána o logistickou podporu ve formě mobilizace rámcové smlouvy ECHO o provedení charterových letů.
II. Navracení
Dosavadní opatření
1.Italské orgány investovaly značné prostředky v oblasti navracení a postup je nyní v mnoha případech (Egypťané, Tunisané) řádně zaveden. Od začátku roku bylo zorganizováno 72 letů za účelem navrácení.
2.Itálie v současnosti jedná s některými zeměmi subsaharské Afriky o operačních dohodách za účelem zajištění rychlého návratu státních příslušníků třetích zemí (zejména v západní Africe). Již bylo dosaženo dohody s Gambií a dalším třetím zemím byly předloženy návrhy. Rovněž byla posílena spolupráce s Nigérií.
3.Itálie se účastní společných letů organizovaných pravidelně agenturou Frontex.
Co je ještě třeba udělat?
1.Itálie by měla zvýšit své úsilí v oblasti navracení nelegálních migrantů ze zemí subsaharské Afriky. Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by měly podporovat italské orgány při uzavírání operativních dohod se zeměmi subsaharské Afriky s cílem zajistit účinné a účelné navracení nelegálních migrantů. Součástí může být poskytnutí finanční podpory na spolupráci v oblasti zpětného přebírání mezi Itálií a zeměmi subsaharské Afriky.
2.Itálie by měla uzavřít rámcovou smlouvu na dálkové lety za účelem navrácení (subsaharská Afrika), u níž se při zakázce nad 250 000 EUR vyžaduje výběrové řízení. Komise může tyto lety podpořit a pro tento účel by mohly být rovněž využity lety za účelem navrácení agentury Frontex.
3.Itálie by měla zajistit rychlé zpracování žádostí o azyl, u nichž jde jednoznačně o pokus zmařit opatření k návratu. Toho by mohlo být dosaženo zajištěním zvláštních kapacit v oblasti zpracování těchto případů. Zohlednit by se mohla též případná reforma odvolání s odkladným účinkem u zjevně neopodstatněných případů.
4.Itálie by měla agentuře Frontex a Komisi poskytnout včas před konáním odborné schůzky dne 16. října 2016 jasné posouzení potřeb v oblasti navracení.
5.U společných letů za účelem navrácení agentury Frontex by měla být případně zajištěna mezipřistání v Itálii, zejména u letů do zemí subsaharské Afriky.
III. Relokace
Dosavadní opatření
1.První let za účelem relokace 19 Eritrejců do Švédska proběhl 9. října. Tento let je konkrétním výrazem skutečnosti, že jsou nyní k dispozici postupy pro zavedení systému relokace.
2.Itálie určila specializovaná střediska pro osoby, jež jsou způsobilé pro relokaci. Již funguje jedno středisko ve Villa Sikania. K dispozici jsou i zaměstnanci úřadu EASO, kteří vedou rozhovory v souvislosti s relokací. Je nutné, aby neprodleně začala fungovat další dvě střediska v Crotone a Bari.
3.Ve spolupráci s Komisí byla zorganizována setkání se styčnými důstojníky v Římě a ostatními evropskými jednotkami dublinského systému s cílem usnadnit postup a vysvětlit všem členským státům technické náležitosti postupu.
4.Za účelem odstranění stávajících prodlev byly v hlavních městech tranzitu (Řím, Milán) nasazeny týmy úřadu EASO, aby italským orgánům poskytly podporu při registraci žadatelů o relokaci.
5.Úřad EASO zahájil výzvu na poskytnutí odborníků za účelem posílení italské jednotky dublinského sytému (požadováno je 10 odborníků – dosud byli poskytnuti 3 odborníci a brzy budou vysláni další 2).
6.Všechny italské prefektury dostaly speciální oběžník s cílem informovat je o zahájení procesu relokace. Tím má být zajištěno, aby orgány v celé Itálii byly dobře informovány, dříve než se na ně začnou obracet jednotlivci.
Co je ještě třeba udělat?
1.Všechny členské státy by měly poskytnout podrobné údaje o počtu míst, která poskytnou do konce roku pro relokaci. Přísliby by se měly zpočátku vztahovat na omezený počet míst, tak aby počet přesunů mohl před rozběhnutím procesu narůstat postupně.
2.Itálie by měla zajistit, aby se postup relokace použitý poprvé ve Švédsku stal nyní standardním operativním postupem, který bude uplatňován na celém území. Měla by rovněž posílit svoji jednotku dublinského systému, aby bylo možné postup rychle zavést.
3.Itálie by měla v jednotce dublinského systému vytvořit zvláštní databázi za účelem podpory postupu sesouhlasení a zajistit odpovídající aktualizaci potřebného IT systému.
4.Itálie by měla otevřít zbývající dvě střediska určená pro relokaci a úřad EASO do nich měl rychle vyslat odborníky.
5.Itálie by měla za podpory úřadu EASO a UNHCR rozvíjet výměnu informací zaměřených na potenciální osoby, jež mají být relokovány. Komise by mohla toto úsilí podpořit například financováním skupiny specializovaných kulturních mediátorů.
6.Členské státy by měly zvážit vypracování speciálních informačních balíčků, které by byly poskytovány určeným uchazečům o relokaci.
IV. Střednědobá opatření
Itálie by měla přednostně zvážit možné způsoby, jak zvýšit celkovou účinnost svého azylového řízení s cílem zajistit rychlé vyřízení případů osob, které nejsou způsobilé k relokaci, a zajistit jednotnost rozhodnutí. Účinnost odvolacího systému by mohla být zvýšena prostřednictvím zjednodušení postupů, tak aby ve druhé instanci mohla být rychleji přijímána rozhodnutí.
Itálie by měla také zvážit, jak na celém území zajistit jednotnější kvalitu přijímacích podmínek, aby bylo možné navázat na stávající osvědčené postupy v několika regionech a rozšířit je do ostatních oblastí.
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 4 – Mapa „ohnisek“ určených v Řecku
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMSE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 5 – Mapa „ohnisek“ určených v Itálii
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 6 Provádění společného evropského azylového systému
|
Směrnice 2013/32/EU o azylovém řízení |
Směrnice 2013/33/EU o podmínkách přijímání |
Směrnice 2011/95/EU o normách pro požívání mezinárodní ochrany |
Nařízení Eurodac EU/603/2013 |
Směrnice 2008/115/ES o navracení |
|
Fáze procesu |
Fáze procesu |
Fáze procesu |
Fáze procesu |
Fáze procesu |
Rakousko |
|
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Oznámena částečná transpozice |
|
|
|
Belgie |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
Bulharsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zasláno OS z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
Kypr |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Oznámena částečná transpozice |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Oznámena částečná transpozice |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
|
|
Chorvatsko |
|
|
|
|
|
Česká republika |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Dánsko |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
|
|
Estonsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Finsko |
|
|
|
|
|
Francie |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Nebyla oznámena plná transpozice směrnice – probíhá posouzení |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Nebyla oznámena plná transpozice směrnice – probíhá posouzení |
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Německo |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Řecko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití
|
|
Zaslána druhá, dodatečná V z důvodu nesprávného použití |
|||||
Maďarsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
|
|
Správní dopis týkající se souladu nově přijatých právních předpisů |
|||||
Irsko |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
|
Nepoužije se |
Itálie |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití Odpověď obdržena |
|||
Lotyšsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Litva |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Lucembursko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Malta |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Nizozemsko |
|
|
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Polsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Portugalsko |
|
|
|
Zaslán správní dopis se žádostí o vysvětlení použití |
|
Rumunsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Slovensko |
|
|
|
|
|
Slovinsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Španělsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření Nebyla oznámena plná transpozice směrnice – probíhá posouzení |
Zasláno OS z důvodu neoznámení transpozičních opatření Oznámena částečná transpozice |
|
|
Švédsko |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
Zaslána V z důvodu neoznámení transpozičních opatření |
|
|
|
Spojené království |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
Nepoužije se |
|
Nepoužije se |
40 nových rozhodnutí ode dne 23. září 2015 včetně |
V – výzva OS – odůvodněné stanovisko |
Pozn.: aktualizace se týkají období od 24. září do 10. října 2015
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 7: Finanční přísliby členských států od 23. září 2015, v milionech EUR
Členské státy |
Svěřenecký fond pro Sýrii |
Svěřenecký fond pro Afriku |
Humanitární pomoc přislíbená od 23. září 2015 |
Celkem |
|||||
Světový potravinový program |
UNHCR |
Ostatní |
|||||||
CY |
|
|
0,02 |
|
|
0,02 |
|||
CZ |
0,20 |
0,20 |
|||||||
DE |
5,00 |
3,00 |
40,00 |
60,00 |
108,00 |
||||
ES |
3,00 |
3,50 |
6,50 |
||||||
FI |
|
|
|
7,60 |
7,60 |
||||
IT |
3,00 |
1,00 |
|
22,21 |
26,21 |
||||
LU |
|
3,00 |
0,20 |
0,10 |
0,76 |
4,06 |
|||
LV |
0,05 |
0,05 |
|||||||
PL |
|
|
1,00 |
1,00 |
|
2,00 |
|||
UK |
|
|
137,00 |
137,00 |
|||||
Celkově přislíbeno |
8 |
9 |
274,64 |
291,64 |
|||||
Dodatečný příspěvek EU |
500 |
1 800 |
500,00 |
||||||
Celkem požadováno |
1 000 |
3 600 |
1 000,00 |
||||||
Chybí |
492 |
1 791 |
225,36 |
Poznámka: Zvláštní závazky oznámené do 12. října 2015
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
PŘÍLOHA 8
Finanční podpora poskytovaná členským státům z Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a z Fondu vnitřní bezpečnosti (ISF)
Dlouhodobé financování 2014–2020 |
První platba dlouhodobého financování v roce 2015 |
Nouzové financování |
||||||
|
Příspěvek z fondu AMIF |
Příspěvek z fondu ISF – hranice |
Příspěvek z fondu ISF – policie |
CELKEM příspěvky AMIF + ISF |
První předběžné financování z AMIF (zelená = zaplaceno) |
První předběžné financování z ISF (zelená = zaplaceno) |
Nouzová pomoc z AMIF |
Nouzová pomoc z ISF – hranice |
Rakousko |
€ 70 533 977 |
€ 14 383 227 |
€ 12 162 906 |
€ 97 080 110 |
€ 4 937 378,39 |
€ 1 858 229,31 |
€ 6 280 000 |
|
Belgie |
€ 98 264 742,12 |
€ 21 317 321 |
€ 17 903 270 |
€ 137 485 333,12 |
€ 6 878 531,95 |
€ 2 745 441,37 |
||
Bulharsko |
€ 10 006 777 |
€ 40 757 630 |
€ 32 002 293 |
€ 82 766 700 |
€ 700 474,39 |
€ 5 093 194,61 |
€ 4 100 000 |
|
Chorvatsko |
€ 17 133 800 |
€ 35 609 771 |
€ 19 095 426 |
€ 71 838 997 |
€ 1 199 366,00 |
€ 3 829 363,79 |
Další žádosti se vyřizují |
Další žádosti se vyřizují |
Kypr |
€ 32 308 677 |
€ 34 507 030 |
€ 8 117 257 |
€ 74 932 964 |
€ 2 261 607,39 |
€ 2 983 700,09 |
€ 940 000 |
|
Česká republika |
€ 27 685 177 |
€ 15 155 484 |
€ 17 029 012 |
€ 59 869 673 |
€ 1 937 962,39 |
€ 2 252 914,72 |
||
Dánsko |
N/A |
€ 10 322 133 |
N/A |
€ 10 322 133 |
N/A |
€ 722 549,31 |
||
Estonsko |
€ 10 156 577 |
€ 21 781 752 |
€ 13 480 269 |
€ 45 418 598 |
€ 710,960 39 |
€ 2 468 341,47 |
||
Finsko |
€ 44 138 777 |
€ 37 294 528 |
€ 15 682 348 |
€ 97 115 653 |
€ 3 089 714,39 |
€ 3 708 381,32 |
||
Francie |
€ 286 590 577 |
€ 107 049 342 |
€ 70 114 640 |
€ 463 754 559 |
€ 20 061 340,39 |
€ 12 401 478,74 |
€ 8 980 000 |
€ 1 730 000 |
Německo |
€ 221 416 877 |
€ 54 948 437 |
€ 79 504 401 |
€ 355 869 715 |
€ 15 499 181,39 |
€ 9 411 698,66 |
€ 7 030 000 Další žádosti se vyřizují |
|
Řecko |
€ 259 348 877 |
€ 194 354 388 |
€ 20 489 650 |
€ 474 192 915 |
€ 18 154 421,39 |
€ 15 039 082,66 |
€ 1 180 000 Další žádosti se vyřizují |
€ 18 300 700 Další žádosti se vyřizují |
|
Dlouhodobé financování 2014–2020 |
První platba dlouhodobého financování v roce 2015 |
Nouzové financování |
|||||
|
Příspěvek z fondu AMIF |
Příspěvek z fondu ISF – hranice |
Příspěvek z fondu ISF – policie |
CELKEM příspěvky AMIF + ISF |
První předběžné financování z AMIF (zelená = zaplaceno) |
První předběžné financování z ISF (zelená = zaplaceno) |
Nouzová pomoc z AMIF |
Nouzová pomoc z ISF – hranice |
Maďarsko |
€ 24 113 477 |
€ 40 829 197 |
€ 20 663 922 |
€ 85 606 596 |
€ 1 687 943,39 |
€ 4 304 518,33 |
€ 5 210 000 Další žádosti se vyřizují |
€ 1 490 000 |
Irsko |
€ 22 679 077 |
N/A |
€ 9 243 080 |
€ 31 922 157 |
€ 1 587 535,39 |
€ 647 015,60 |
||
Itálie |
€ 315 355 777 |
€ 188 256 897 |
€ 56 631 761 |
€ 560 244 435 |
€ 22 074 904,39 |
€ 17 142 206,06 |
€ 13 660 000 |
€ 5 460 000 |
Lotyšsko |
€ 13 751 777 |
€ 15 971 704 |
€ 16 941 431 |
€ 46 664 912 |
€ 962 624,39 |
€ 2 303 919,45 |
||
Litva |
€ 9 632 277 |
€ 179 829 873 |
€ 16 120 656 |
€ 205 582 806 |
€ 674 259,39 |
€ 13 716 537,03 |
||
Lucembursko |
€ 7 960 577 |
€ 5 400 129 |
€ 2 102 689 |
€ 15 463 395 |
€ 557 240,39 |
€ 525 197,26 |
||
Malta |
€ 17 178 877 |
€ 65 698 597 |
€ 8 979 107 |
€ 91 856 581 |
€ 1 202 521,39 |
€ 5 227 439,28 |
||
Nizozemsko |
€ 127 724 077 |
€ 34 119 543 |
€ 31 540 510 |
€ 193 384 130 |
€ 8 940 685,39 |
€ 4 596 203,71 |
€ 2 090 000 |
|
Polsko |
€ 69 393 621,20 |
€ 73 268 980 |
€ 39 294 220 |
€ 181 956 821,20 |
€ 4 857 553,48 |
€ 6 188 514,71 |
||
Portugalsko |
€ 33 856 377 |
€ 19 956 048 |
€ 18 693 124 |
€ 72 505 549 |
€ 2 369 946,39 |
€ 2 631 520,29 |
||
Rumunsko |
€ 24 430 877 |
€ 61 331 568 |
€ 37 150 105 |
€ 122 912 550 |
€ 1 710 161,39 |
€ 6 893 717,11 |
||
Slovensko |
€ 13 076 477 |
€ 10 092 525 |
€ 13 891 478 |
€ 37 060 480 |
€ 915 353,39 |
€ 1 678 880,21 |
||
Slovinsko |
€ 14 725 477 |
€ 31 304 143 |
€ 9 882 037 |
€ 55 911 657 |
€ 1 030 783,39 |
€ 2 883 032,60 |
||
Španělsko |
€ 259 701 877 |
€ 207 894 875 |
€ 54 227 207 |
€ 521 823 959 |
€ 18 179 131,39 |
€ 18 348 545,74 |
||
Švédsko |
€ 154 146 877 |
€ 11 518 706 |
€ 21 057 201 |
€ 186 722 784 |
€ 10 790 281,39 |
€ 2 280 313,49 |
||
Spojené království |
€ 392 625 577 |
N/A |
N/A |
€ 392 625 577 |
€ 27 483 790,39 |
N/A |
||
CELKEM |
€ 2 577 937 911,32 |
€ 1 532 953 828 |
€ 662 000 000 |
€ 4 772 891 739,32 |
€ 180 455 653,79 |
€ 151 881 858 67 |
€ 49 470 000 |
€ 26 980 700 |
EVROPSKÁ KOMISE
V Bruselu dne 14.10.2015
COM(2015) 510 final
PŘÍLOHA
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ
Řešení migrační krize: Aktuální stav provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci
Příloha 9: Fungování dohody mezi EU a Pákistánem o zpětném přebírání osob v období 2012–2014
|
Rozhodnutí o navrácení určené občanům Pákistánu |
|
Skutečné navrácení občanů Pákistánu |
Poměr navracení občanů Pákistánu |
||||||||
|
2012 |
2013 |
2014 |
Celkem |
2012 |
2013 |
2014 |
Celkem |
2012 |
2013 |
2014 |
Průměr |
EU celkem |
35 460 |
25 360 |
19 945 |
80 765 |
13 565 |
13 705 |
10 725 |
37 995 |
38 ,3 |
54 ,0 |
53 ,8 |
47 ,0 |
Spoj. král. |
7 125 |
8 240 |
9 790 |
25 155 |
5 625 |
6 210 |
5 605 |
17 440 |
78 ,9 |
75 ,4 |
57 ,3 |
69 ,3 |
Řecko |
18 010 |
7 620 |
3 525 |
29 155 |
5 135 |
4 835 |
3 565 |
13 535 |
28 ,5 |
63 ,5 |
101 ,1 |
46 ,4 |
Francie |
1 915 |
2 180 |
2 240 |
6 335 |
505 |
555 |
590 |
1 650 |
26 ,4 |
25 ,5 |
26 ,3 |
26 ,0 |
Belgie |
1 420 |
1 535 |
1 005 |
3 960 |
125 |
175 |
145 |
445 |
8 ,8 |
11 ,4 |
14 ,4 |
11 ,2 |
Španělsko |
2 540 |
1 370 |
1 800 |
5 710 |
220 |
155 |
125 |
500 |
8 ,7 |
11 ,3 |
6 ,9 |
8 ,8 |
Rakousko |
1 205 |
1 035 |
: |
2 240 |
80 |
230 |
: |
310 |
6 ,6 |
22 ,2 |
: |
13 ,8 |
Maďarsko |
790 |
665 |
90 |
1 545 |
690 |
585 |
95 |
1 370 |
87 ,3 |
88 ,0 |
105 ,6 |
88 ,7 |
Německo |
375 |
545 |
810 |
1 730 |
220 |
185 |
170 |
575 |
58 ,7 |
33 ,9 |
21 ,0 |
33 ,2 |
Itálie |
400 |
520 |
330 |
1 250 |
35 |
30 |
25 |
90 |
8 ,8 |
5 ,8 |
7 ,6 |
7 ,2 |
Nizozemsko |
280 |
390 |
: |
670 |
70 |
60 |
: |
130 |
25 ,0 |
15 ,4 |
: |
19 ,4 |
Kypr |
295 |
330 |
240 |
865 |
415 |
290 |
165 |
870 |
140 ,7 |
87 ,9 |
68 ,8 |
100 ,6 |
Švédsko |
220 |
255 |
215 |
690 |
55 |
100 |
100 |
255 |
25 ,0 |
39 ,2 |
46 ,5 |
37 ,0 |
Chorvatsko |
: |
185 |
85 |
270 |
: |
55 |
75 |
130 |
: |
29 ,7 |
88 ,2 |
48 ,1 |
Portugalsko |
235 |
105 |
100 |
440 |
25 |
5 |
10 |
40 |
10 ,6 |
4 ,8 |
10 ,0 |
9 ,1 |
Dánsko |
90 |
85 |
110 |
285 |
60 |
45 |
60 |
165 |
66 ,7 |
52 ,9 |
54 ,5 |
57 ,9 |
Irsko |
190 |
70 |
45 |
305 |
55 |
20 |
10 |
85 |
28 ,9 |
28 ,6 |
22 ,2 |
27 ,9 |
Bulharsko |
60 |
65 |
220 |
345 |
25 |
30 |
40 |
95 |
41 ,7 |
46 ,2 |
18 ,2 |
27 ,5 |
Polsko |
95 |
45 |
45 |
185 |
45 |
20 |
35 |
100 |
47 ,4 |
44 ,4 |
77 ,8 |
54 ,1 |
Rumunsko |
100 |
35 |
30 |
165 |
90 |
50 |
30 |
170 |
90 ,0 |
142 ,9 |
100 ,0 |
103 ,0 |
Finsko |
15 |
30 |
25 |
70 |
10 |
5 |
5 |
20 |
66 ,7 |
16 ,7 |
20 ,0 |
28 ,6 |
Slovinsko |
50 |
25 |
45 |
120 |
55 |
45 |
30 |
130 |
110 ,0 |
180 ,0 |
66 ,7 |
108 ,3 |
Litva |
5 |
10 |
10 |
25 |
5 |
5 |
5 |
15 |
100 ,0 |
50 ,0 |
50 ,0 |
60 ,0 |
Česká rep. |
5 |
5 |
5 |
15 |
- |
- |
- |
- |
- |
- |
- |
- |
Estonsko |
10 |
5 |
- |
15 |
5 |
5 |
- |
10 |
50 ,0 |
100 ,0 |
žádný |
66 ,7 |
Malta |
25 |
5 |
- |
30 |
- |
5 |
- |
5 |
- |
100 ,0 |
žádný |
16 ,7 |
Lotyšsko |
5 |
- |
10 |
15 |
5 |
- |
10 |
15 |
100 ,0 |
žádný |
100 ,0 |
100 ,0 |
Slovensko |
- |
- |
10 |
10 |
- |
- |
- |
- |
žádný |
žádný |
|
100 ,0 |
Zdroj: Eurostat, 2015.