EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0375
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Slovakia’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Slovakia’s stability programme for 2012-2016
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016
/* COM/2013/0375 final - 2013/ () */
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016 /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2013
a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 2012–2016
RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č.
1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a
finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010
schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro
zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci
hospodářských politik, která se zaměří na klíčové oblasti,
v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského
potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010
přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních
směrech hospodářských politik členských států a Unie
(2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně
tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány,
aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních
politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3) Dne 29. června 2012
hlavy států a předsedové vlád rozhodli o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
jednotlivých členských států, EU a eurozóny s využitím všech dostupných
pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a zejména vyjádřili plné odhodlání
dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým státům. (4) Dne 6. července 2012
přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Slovenska na rok
2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2011–2015. (5) Dne 28. listopadu 2012
přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Rovněž dne 28.
listopadu 2012 Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[6],
ve které není Slovensko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude
proveden hloubkový přezkum. (6) Dne 14. března 2013
potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability,
fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila
potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst,
návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice,
podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a
sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7) Dne 24. dubna 2013
předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2013 a dne
30. dubna 2013 letošní program stability na období 2012–2016. Vzhledem k jejich
vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně. (8) Na základě posouzení
programu stability pro rok 2013 podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97
se Rada domnívá, že Slovensko snížilo schodek veřejných financí
ze 7,7 % HDP v roce 2010 na 4,3 % HDP v roce 2012 díky
důraznému ozdravnému úsilí a na základě stávajících očekávání
směřuje k odstranění nadměrného schodku.
Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové
projekce programu, je realistický. Ve srovnání s prognózami Komise
předpokládají orgány obdobné míry nárůstu HDP, byť v
poněkud jiném složení. Záměrem rozpočtové strategie uvedené v
programu je dosáhnout fiskální stav, který zajišťuje dlouhodobou
udržitelnost veřejných financí. Za tímto účelem vláda potvrzuje cíl
snížení celkového schodku pod 3% referenční hodnotu HDP v roce 2013,
což je v souladu s doporučením Rady týkajícím se postupu
při nadměrném schodku. Průměrné roční fiskální úsilí
v období 2010–2013 dosahuje objemu 1,4 % HDP, což je výrazně nad
vyžadovaným úsilím stanoveným podle doporučení Rady ve výši 1 % HDP.
Značná část úspor v oblasti výdajů se v roce 2013
očekává od místní samosprávy a jiných složek veřejné správy, jež
nepodléhají přímé kontrole ústředních vládních institucí. Dosažení
tohoto cíle proto může být i vzhledem k překračování
výdajů, jež bylo zaznamenáno v minulosti, ohroženo. Program potvrzuje
dosažení předchozího střednědobého rozpočtového cíle ve
výši –0,5 % do roku 2018. Střednědobý rozpočtový cíl je
v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky následující
po očekávaném okamžiku odstranění nadměrného schodku je zlepšení
na základě projekce v (nově vypočteném) strukturálním saldu
rozpočtu v roce 2014 a 2015 (0,6 procentního bodu a 0,7 procentního
bodu HDP) odpovídající, avšak pro rok 2016 se jeví jako nedostatečné (0,3
procentního bodu HDP). Očekává se, že Slovensko splní výdajové kritérium.
Podle programu se předpokládá, že dluh veřejných finanční
nepřekročí do roku 2016 60% referenční hodnotu HDP uvedenou ve
Smlouvě. Podle jarní prognózy Komise dojde podle projekce ke zvýšení
poměru zadlužení na 54,6 % HDP v roce 2013 a na 56,7 % HDP
v roce 2014. V zájmu podstatného
snížení cílového schodku se od roku 2011 orgány rovněž opírají o snižování
investic, jež jsou financovány z rozpočtu veřejných financí, což
však nemusí být udržitelné či žádoucí z hlediska
střednědobého či dlouhodobého vývoje, jakož i o jednorázová
opatření. Při dalším plánování bude zapotřebí, aby probíhající
ozdravný a konvergenční postup zajistil výdaje pro kategorie podporující
růst, jako jsou např. vzdělávání, inovace a dopravní
infrastruktura. (9) Slovensko má prostor
k získání dalších zdrojů rozšířením daňové základny,
omezením možností nedodržování daňových předpisů a daňových
úniků a zvýšením příjmů z daní, které mají nejmenší
negativní dopad na růst, jako jsou například daně
z nemovitostí či ekologické daně. V roce 2012 byl
přijat akční plán pro boj s daňovými podvody, jenž se
zaměřuje zejména na DPH. K úspěchu strategie jsou
zapotřebí další opatření, jež by zejména zlepšila infrastrukturu
informačních technologií, rozšířila pravomoc a kapacitu orgánů
pro provádění auditu a zajistila navazující kroky justičních
orgánů. (10) V roce 2012 přijalo
Slovensko důchodovou reformu, jejímž cílem je posílit dlouhodobou
udržitelnost veřejných financí. Dlouhodobý propad v udržitelnosti 4,9
% HDP však zůstává vysoko nad průměrem EU ve výši 3 % HDP. To je
dáno do značné míry dopadem stárnutí obyvatelstva s výdaji na
důchody ve výši 1,5 procentního bodu HDP a výdaji v oblasti zdravotní
péče ve výši dvou procentních bodů HDP. Vzhledem k tomu, že se v
dlouhodobém horizontu očekává podstatný nárůst výdajů na
zdravotní péči, je třeba v zájmu dosažení udržitelného základu
veřejných financí provázat pokrok, jehož je dosahováno ve vztahu k
udržitelnosti důchodů, s reformou zdravotnictví. Nákladovou
účinnost zdravotnictví by pomohlo zlepšit zavedení účinné skladby
podnětů a kontrolních mechanismů. (11) Nezaměstnanost
představuje pro hospodářství Slovenska i nadále jednu z hlavních
výzev. V posledních měsících podniklo Slovensko kroky
k reformě aktivních politik zaměstnanosti. Úspěch této
reformy však bude záviset zejména na schopnosti jejího účinného provedení
ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Jsou zapotřebí další
cílenější opatření, jež by se zaměřovala na
znevýhodněné uchazeče o zaměstnání. Poskytování sociální podpory
by mělo být lépe navázáno na aktivaci a ve vztahu k osobám, jež
přijímají pracovní místo s nízkou mzdou, je zapotřebí odstranit
odrazující překážky v režimu daňových výhod. Větší míra
zapojení žen a starších osob na trhu práce by napomohla zvýšit celkovou míru
zaměstnanosti a dosáhnout národního cíle zaměstnanosti, jenž byl pro
rok 2020 stanoven na 72 %. Nedostatek vhodných zařízení péče o
dítě, zejména pro děti mladší tří let, však i nadále
znesnadňuje návrat matek na trh práce. (12) Slovensko má v rámci EU
jednu z nejvyšších úrovní nezaměstnanosti mladých lidí. Přes
reformní kroky podniknuté v roce 2012 s cílem zlepšit kvalitu a
relevantnost vzdělávání ve vztahu k trhu práce je i nadále
přechod ze škol do pracovního procesu nesnadný a systém vzdělávání
neodpovídá pohotově na potřeby trhu práce. Financování
vzdělávání založené na počtu studentů upřednostňuje
kvantitu oproti kvalitě a podíl finančních zdrojů vyhrazených na
výuku (na pedagogy, materiál a vybavení) je nízký. Zlepšení kvality
vysokoškolského vzdělávání a spolupráce podniků se vzdělávacími
institucemi by rovněž přispělo k rozvoji řádně
fungujícího znalostního trojúhelníku, zvýšení účinnosti a atraktivity
investic do výzkumu a vývoje a posílilo inovační schopnosti slovenského
hospodářství. (13) Nedostatečně využitý
potenciál pracovní síly se rovněž týká marginalizovaných
společenství, která čelí při vstupu na trh práce a do
vzdělávacího systému značným překážkám. V roce 2012 však
nebylo přijato žádné účinné opatření a životní podmínky
marginalizovaných společenství, včetně Romů, zůstávají
obtížné. Je důležité zrychlit snahy směřující ke zlepšení
výsledků vzdělávání marginalizovaných skupin a zajistit, aby byla
dospělým osobám poskytována cílená aktivační opatření. (14) Přes značný pokrok
zaujímá Slovensko páté místo mezi energeticky nejnáročnějšími
členskými státy, což je částečně dáno vysokým podílem
výroby na celkovém hospodářství (25,9 % HDP). Ceny elektřiny jsou
přitom poměrně vysoké, a to zejména pro malé a střední
průmyslové odběratele. Slovensko se v posledních letech snaží o
částečnou liberalizaci trhu s energiemi, avšak je zde i nadále
prostor pro další zlepšení způsobu fungování tohoto trhu, a to zejména
jeho větší transparentností, včetně v oblasti stanovování
síťových tarifů, a zlepšováním regulačních rozhodnutí
z hlediska jejich hospodářské opodstatněnosti a
předvídatelnosti. Rovněž v oblasti bezpečnosti dodávek a ve
stanovení ambicióznějších cílů energetické účinnosti existuje
prostor ke zlepšení. (15) V roce 2012 zahájilo
Slovensko zásadní reformu veřejné správy, aby zlepšilo aspekty
veřejných služeb poskytovaných občanům a podnikům ve smyslu
důraznější orientace na zájmy jejich adresátů. Tato reforma se
však v této fázi nevztahuje na ústřední správu a její celkovou kvalitu a
účinnost. Vzhledem k tomu, že v oblasti reformy systému
soudnictví k pokroku nedošlo, jsou i nadále soudní řízení zdlouhavá, a to
zejména v konkurzních věcech, a není dostatečně využíváno
mimosoudní řešení sporů. Slovensko nedávno změnilo svá pravidla
pro zadávání veřejných zakázek a posílilo nezávislost Úřadu pro
veřejné zakázky, avšak zkušenosti z provádění strukturálních
fondů EU ukazují, že účinné uplatňování pravidel týkajících se
veřejných zakázek zůstává i nadále značnou výzvou. (16) V kontextu evropského semestru
provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Slovenska.
Posuzovala program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen
jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou
politiku Slovenska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k
nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii
tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na
úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení 1 až 6. (17) Na základě tohoto
posouzení přezkoumala Rada program stability Slovenska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže
uvedeného doporučení 1 a 2. (18) V kontextu evropského semestru
provedla Komise rovněž analýzu hospodářské politiky v rámci celé
eurozóny. Rada vydala na jejím základě konkrétní doporučení
určená členským státům, jejichž měnou je euro. Slovensko by
rovněž mělo zajistit úplné a včasné provedení těchto
doporučení, DOPORUČUJE, aby Slovensko v období
2013–2014 provedlo tato opatření: 1. Provést navrhovaný
rozpočet pro rok 2013 v zájmu nápravy nadměrného schodku
udržitelným způsobem, aby bylo dosaženo fiskální úsilí uvedené v
doporučeních Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Po
odstranění nadměrného schodku pokračovat v úsilí o strukturální
ozdravení, jež umožní, aby Slovensko dosáhlo do roku 2017
střednědobého rozpočtového cíle. Vyvarovat se škrtů v
oblasti výdajů podporujících růst a posílit snahy o zlepšení
účinnosti veřejných výdajů. V návaznosti na přijatou
důchodovou reformu dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných
financí omezením propadu ve financování veřejného důchodového systému
a zvýšením nákladové účinnosti ve zdravotnictví. 2. Urychlit provádění
akčního plánu zaměřeného na boj proti daňovým podvodům
a pokračovat v úsilí o zlepšení výběru DPH, zejména
prostřednictvím posílení analytických a auditních kapacit daňové
správy. Zlepšit dodržování daňových předpisů. Uvést daň z
nemovitosti do souladu s tržní hodnotou nemovitosti. 3. Přijmout opatření
pro zlepšení kapacity veřejných služeb zaměstnanosti v zájmu
poskytování individualizovaných služeb zaměstnanosti pro uchazeče o
práci a posílení vazby mezi aktivačními opatřeními a sociální
podporou. Účinněji řešit dlouhodobou nezaměstnanost pomocí
aktivačních opatření a cílené odborné přípravy. Rozšířit
nabídku zařízení péče o dítě, zejména pro děti mladší
tří let. Snížit daňovou zátěž pracovníků s nízkými
platy a přizpůsobit systém dávek. 4. Zvýšit úsilí o řešení
otázky vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, například prostřednictvím
záruky pro mladé lidi. Přijmout kroky, které přilákají mladé lidi
k pedagogické profesi a pozvednout výsledky vzdělávání.
V oblasti odborného vzdělávání a přípravy posílit poskytování
učení se prací v podnicích. V oblasti vysokoškolského
vzdělávání vytvořit bakalářské studijní programy
s důraznějším praktickým zaměřením. Pěstovat
účinné předávání znalostí podporou spolupráce akademické obce,
výzkumu a podnikání. Navýšit úsilí o zlepšení přístupu k vysoce
kvalitnímu a inkluzivnímu předškolnímu a školnímu vzdělávání pro
marginalizovaná společenství, včetně Romů. 5. Posílit snahy o lepší
fungování trhu s energií, a to zejména zvýšením transparentnosti
režimů stanovování cen a rozšířením odpovědnosti
regulačního orgánů. Posílit vzájemná propojení se sousedními
zeměmi. Zlepšit energetickou účinnost, a to zejména v oblasti
stavebnictví a průmyslu. 6. Provést změnu zákona o
veřejné službě tak, aby byla posílena nezávislost veřejné
služby. Zlepšit řízení lidských zdrojů ve veřejné správě.
Zvýšit úsilí o posílení analytických kapacit klíčových ministerstev,
rovněž s ohledem na zlepšení čerpání fondů EU. Provést
opatření zlepšující účinnost systému soudnictví. Podpořit
postupy mimosoudního řešení sporů a poskytnout podněty
k tomu, aby byly šířeji využívány. V Bruselu dne Za
Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2013) 375 final. [3] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053. [4] Rozhodnutí rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.
1466/97.