EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012JC0014
JOINT COMMUNICATION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Delivering on a new European Neighbourhood Policy
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Výsledky nové evropské politiky sousedství
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Výsledky nové evropské politiky sousedství
/* JOIN/2012/014 final */
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Výsledky nové evropské politiky sousedství /* JOIN/2012/014 final */
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU
PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A
VÝBORU REGIONŮ Výsledky nové evropské politiky sousedství Úvod Evropská unie v minulém roce rychle
zareagovala na změny, které se odehrávaly v jejím sousedství, zejména v
jižním Středomoří, ale i ve východní Evropě. Vysoká
představitelka Unie pro zahraniční věci a politiku
bezpečnosti a Evropská komise do několika týdnů vydaly společné
prohlášení o partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu, které poskytlo okamžitou
odpověď na probíhající historické události. Ve spojení s
přepracováním politiky sousedství pak vznikl „nový přístup k
sousedství, jež prochází změnami“[1].
EU jeho přijetím vyslala obyvatelům jižního Středomoří
jasnou zprávu o solidaritě a podpoře. Zprávu o tom, že Evropa bude
podporovat jejich boj za demokracii, důstojnost, prosperitu a bezpečí
před pronásledováním. Evropa rovněž využije své zkušenosti a
znalosti, aby jim pomohla řešit problémy spojené s přechodem od autoritativních
režimů k demokracii. Je to hlavní priorita pro novou Evropskou službu pro
vnější činnost i pro Evropskou komisi. Nová politika rovněž
navazovala na výsledky dosažené při budování Východního partnerství a
reagovala na výzvy partnerů EU z východní Evropy o užší politické přidružení
a hlubší ekonomickou integraci s EU. Úspěšný summit Východního partnerství
ve Varšavě a výsledné společné prohlášení daly další podněty k využívání
nového přístupu. Přijatá politika je založena na
několika nových prvcích, mezi něž patří zásada „více za více“,
význam vzájemné odpovědnosti EU a jejích partnerů, nutnost,
aby partnerství neexistovalo jen s vládami, ale i s občanskou
společností (např. s nevládními organizacemi, podniky,
akademickou obcí, médii, odbory a náboženskými skupinami), a aby se při
přetváření politiky a společnosti uznala zvláštní úloha žen.
Nový přístup evropské politiky sousedství
rovněž uznal význam rozlišování mezi zeměmi a individualizace
vztahů podle úrovně ambicí jednotlivých partnerů. Bere tedy
ohled na specifika každého partnera a jeho vlastní cestu reforem. Nová politika
je pružnější a vytváří rámec pro přijímání opatření, která
jsou přizpůsobena specifickým požadavkům jednotlivých zemí, jejich
pokroku při provádění reforem a povaze partnerství, o něž
vůči EU usilují. Nyní, o rok později, toto společné
sdělení vysoké představitelky a Komise nový přístup hodnotí. Spolu
se souvisejícím balíčkem společných pracovních dokumentů[2] ukazuje, že EU byla schopna
rychle položit základy nové politiky a že většina partnerských zemí na to
reagovala pozitivně a projevila svou ochotu důsledněji
provádět své politické a ekonomické reformy a zapojit se do hlubší
spolupráce s EU. Velký význam
měly zejména následující inovace: ·
V červnu 2011 Rada jmenovala zvláštního
zástupce EU pro oblast jižního Středomoří. Jeho činnost,
koordinovaná s Komisí a vysokou představitelkou, přispěla k
úspěchu reakce EU, protože posílila efektivitu a viditelnost Unie
prostřednictvím politického dialogu a ekonomické spolupráce se všemi
stranami zapojenými do procesu demokratické přeměny regionu. Pro
dosažení těchto cílů byly vytvořeny také pracovní skupiny, které
spolupracují s partnery a přinášejí odborné znalosti a zdroje z EU,
členských států, Evropské investiční banky, Evropské banky pro
obnovu a rozvoj i z dalších mezinárodních finančních institucí a
soukromého sektoru. Ukázalo se, že pracovní skupiny EU-Tunisko a EU-Jordánsko
jsou efektivním prostředkem pro dosahování demokratických změn, urychlování
výsledků a získávání finanční pomoci díky tomu, že je do nich zapojena
řada institucí. Pracovní skupiny působí jako katalyzátory pro
prohlubování vztahů mezi EU a ostatními zeměmi způsobem, který
je zaměřený na výsledky, přizpůsobený konkrétní situaci a
diferencovaný. ·
Komise vytvořila „zastřešující“
finanční programy (SPRING pro jižní a EaPIC pro východní oblast), aby
rychleji zajistila dodatečné finanční prostředky, které byly
oznámeny v roce 2011, s cílem podpořit přechod k demokracii, budování
institucí a další růst v partnerských státech. ·
S ohledem na problematickou ekonomickou situaci
Evropy učinily vysoká představitelka a Komise odvážné kroky k získání
finanční pomoci pro přechod sousedních zemí k demokracii ze
zdrojů mimo tradiční rozpočet Společenství. Jednalo se o
zvýšení stropu pro půjčky Evropské investiční banky partnerským
zemím na 1,15 miliardy EUR[3]
a o rozšíření mandátu Evropské banky pro obnovu a rozvoj na země
jižního a východního Středomoří. ·
V září začal fungovat Nástroj pro podporu
občanské společnosti s počátečním rozpočtem 26
milionů EUR na rok 2011 a přibližně stejně vysokým
rozpočtem plánovaným na rok 2012. Přestože pokrok nebyl univerzální, mnoha partnerům se od
minulého roku podařilo přijmout výrazná opatření na urychlení
procesu demokratizace a reforem. Konalo se více svobodných a spravedlivých
voleb a byla zajištěna lepší ochrana základních svobod a lidských práv.
Byl rovněž vytvořen větší prostor pro otevřenou
veřejnou diskusi, takže vlády jsou častěji volány k
odpovědnosti. „Více za více“ Základem nové politiky se stala zásada „více
za více“. Znamená to, že nejvýhodnější aspekty spolupráce s EU,
především ekonomická integrace (zřízením prohloubených a komplexních
zón volného obchodu), mobilita obyvatel (partnerství v oblasti mobility), a
větší finanční podpora EU se nabízejí jen těm parterům,
kteří se odhodlaně vydají na cestu politických reforem a respektují
sdílené univerzální hodnoty lidských práv, demokracie a právního státu.
Při porušování lidských práv a demokracie EU naopak snižuje své závazky. Zásada „více za více“ v praxi · S ohledem na rozhodná opatření, která Tunisko přijalo ve svém procesu přechodu k demokracii, EU zdvojnásobila svou finanční pomoc z 80 milionů EUR v roce 2010 na 160 milionů EUR v roce 2011 a poskytla technickou pomoc při organizování voleb do ústavodárného shromáždění. · Jednání o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu byla zahájena s Moldavskou republikou a Gruzií a budou brzy zahájena s Arménií. Rada přijala příslušné směrnice pro jednání s Egyptem, Jordánskem, Marokem a Tuniskem. Dohody zlepší ekonomickou integraci partnerů na vnitřním trhu EU. · V reakci na zhoršení situace v Sýrii se EU rozhodla pozastavit finanční podporu vládě a uvalit sankce. Vysoká představitelka a Komise aktivně podporovaly zprostředkovatelské úsilí OSN a Ligy arabských států. Komise mimo to poskytuje humanitární pomoc. · EU v poslední době uzavřela partnerství v oblasti mobility s Arménií a plánuje uzavřít taková partnerství s Marokem a Tuniskem. · Na další podporu reforem v partnerských zemích bylo do stávajících programů pro jednotlivé země doplněno 670 milionů EUR. Tyto prostředky se poskytují prostřednictvím dvou zastřešujících programů (SPRING pro jižní a EaPIC pro východní oblast)[4] a přidělují se těm partnerským státům, které dosahují největšího pokroku při budování udržitelné demokracie. Bylo již oznámeno přidělení prostředků Alžírsku, Jordánsku, Maroku a Tunisku. · Byla parafována dohoda o přidružení s Ukrajinou. Rychlost jejího politického přidružení a ekonomické integrace k EU, včetně uzavření dohody a jejího následného uplatňování, bude záviset především na jejích výsledcích v oblasti dodržování společných hodnot a právního státu. V této souvislosti je nutno poznamenat, že soudní procesy, které na Ukrajině proběhly s vůdci opozice, a následné rozsudky vyvolávají vážné obavy o dodržování práva na spravedlivý proces a o nezávislosti soudní moci. · Obnovení oficiálních rozhovorů „5+2“ o vyřešení konfliktu v Podněstří v Moldavské republice doprovázela intenzivní spolupráce s moldavskou vládou, zahájení rozsáhlých kroků na budování důvěry ze strany EU a postupné přehodnocení sankcí EU vůči Podněstří s ohledem na konstruktivní přístup jeho nového vedení. · V souvislosti s Běloruskem projevila EU své vážné znepokojení nad přetrvávajícím nedodržováním lidských práv, demokracie a právního státu a přijala restriktivní opatření, jimiž přesměrovala hlavní část své podpory na občanskou společnost. Mimo to s opozicí a občanskou společností zahájila evropský dialog o modernizaci. EU s partnery rovněž intenzivně
spolupracuje na široké škále odvětvových otázek a vychází přitom ze
svých vlastních norem a standardů. Je nutné, aby partneři zvýšili své
úsilí o provádění reforem, protože tyto reformy podporují inkluzivní
sociálně-ekonomický růst, vytváření pracovních míst (zejména pro
mladé), snižování chudoby a zvyšování zahraničních investic. Cílená
finanční podpora, budování kapacity institucí, posílený dialog o
odvětvových politikách a postupné otevírání programů a agentur
umožňují partnerským státům a EU plně zohlednit složitost tohoto
procesu, který vyžaduje obtížné rozhodování a musí být doprovázen
opatřeními na ochranu zranitelných občanů. Partnerství s občanskou
společností EU stále
více spolupracuje s občanskou
společností
ve všech sousedních zemích, včetně zemí, vůči kterým
uložila sankce a pozastavila jim finanční pomoc. Partnerské země i místní a mezinárodní organizace občanské
společností tuto její činnost vesměs uvítaly. EU hodlá své zapojení v této oblasti rozšířit,
zejména přidružením organizací občanské společnosti do
přípravy a monitorování akčních plánů nebo obdobných
dokumentů. Konkrétní kroky při navazování partnerství s občanskou společností · V září začal s počátečním rozpočtem 26 milionů EUR na rok 2011 a přibližně stejným plánovaným rozpočtem na roky 2012 a 2013 fungovat Nástroj na podporu občanské společnosti, do jehož oblasti působnosti jsou zahrnuty všechny sousední státy. · Dialog Východního partnerství o lidských právech byl doplněn společnými semináři s občanskou společností a Fórum občanské společnosti Východního partnerství se stalo stálým členem všech čtyř multilaterálních platforem. · V jižním sousedství zvýšila EU podporu nadaci Anny Lindhové, která se snaží motivovat a oživit občanskou společnost v tomto regionu. · Svou činnost v sousedních státech zintezivnila i Rada Evropy. Komise nejdříve zřídila nástroj na podporu její činnosti ve východním sousedství, a poté se rozhodla vyčlenit 4,8 milionu EUR na její práci související se zeměmi jižního Středomoří. · Za účelem podpory svobody projevu EU zahájila strategii „neodpojovat“, aby organizacím občanské společnosti a jednotlivým občanům pomohla překonat arbitrární přerušování přístupu k elektronické komunikaci. · V prosinci 2011 Rada přijala hlavní zásady pro zřízení Evropské nadace pro demokracii. Tato nadace se na počátku, i když ne výhradně, zaměří na státy ležící v sousedství EU. · Souběžně s pozastavením nebo přesměrováním pomoci EU zvýšila svou finanční podporu organizací občanské společnosti v zemích, v nichž přetrvává porušování lidských práv. · EU rovněž navrhla sjednat dohodu o zjednodušení vízového režimu a readmisní dohodu s Běloruskem, aby usnadnila mezilidské kontakty. Běloruské orgány zatím na nabídku EU nereagovaly. Členské státy EU se snaží co nejlépe využívat možností Vízového kodexu k rušení nebo snižování vízových poplatků pro některé kategorie běloruských občanů nebo v konkrétních případech. · EU nabízí lepší příležitosti pro modernizaci vysokoškolských systémů, akademickou mobilitu a výměny mládeže. V letech 2012 a 2013 zdvojnásobí finanční prostředky na zapojení sousedních zemí do programů vysokoškolské spolupráce a vytvoří nové příležitosti pro výměnu mládeže a spolupráci pracovníků s mládeží. V oblasti vzdělávání, mládeže a kultury bylo nebo bude brzy zahájeno několik regionálních dialogů. Vzájemná odpovědnost V rámci přístupu „více za více“ EU
konzultovala partnerské země a přizpůsobovala své politické
nástroje tak, aby podporovala vzájemnou odpovědnost a zvýšila
upřímnost a interaktivnost politického dialogu. Opatření k posílení vzájemné odpovědnosti · Větší frekvence oficiálních i neoficiálních kontaktů a dialogů na politické úrovni umožňuje lépe politicky orientovat reformy partnerských zemí a související podporu z EU. · Od tohoto roku zprávy o jednotlivých zemích otevřeněji hodnotí pokrok, kterého tyto země dosáhly, zejména na cestě k hlubší a udržitelné demokracii. Tyto zprávy budou prostředkem pro uplatňování přístupu založeného na motivaci a umožní lépe provázat pokrok se všemi relevantními aspekty reakce EU, včetně finanční pomoci. Zprávy budou obsahovat konkrétní doporučení pro jednotlivé země a partnerské státy budou požádány, aby se těmito doporučeními zabývaly. · Zvýšily se kontakty na všech úrovních, od vyšších úředníků po zainteresované strany a organizace občanské společnosti, což zástupcům partnerských zemí umožnilo vyjádřit se k používání nového přístupu a poskytnout EU zpětnou vazbu o plnění jejích závazků. Tato setkání budou pravidelnější. 1. Vývoj
v sousedních státech 1.1 Rok rychlého, i když
nerovnoměrného pokroku Po letech relativní stagnace se v sousedním
regionu prosazuje demokracie, podpořená demokratickými revolucemi, které v
minulém roce proběhly v severní Africe. V řadě států se
konaly smysluplné volby, jichž se účastnilo množství různých
politických stran. Obecnou tendencí je směřování k větší
demokracii, odpovědnější formě vlády a většímu dodržování
lidských práv a základních svobod. Přesto však existují oblasti, v nichž
nedošlo k výraznému pokroku, přestože tyto oblasti mají význam pro
zajištění udržitelnosti probíhajících reforem. V některých zemích se
pokrok zastavil nebo se objevují známky regrese. Strukturální reformy tam, kde byly provedeny,
napomohly snížit chudobu a přilákat zahraniční investice,
nevyřešily však všechny závažné sociální problémy. Snahy o přiblížení
se normám EU posílily obchodní vazby, a to i přes nepříznivý
hospodářský kontext. Zvyšování odvětvové spolupráce s EU pomáhá
řešit problémy v oblasti dopravy, energetiky, životního prostředí a
změny klimatu. 1.2 Budování udržitelných
demokracií V Egyptě, Jordánsku,
Maroku a Tunisku probíhá proces ústavních reforem, který
by měl zvýšit odpovědnost vlády vůči demokraticky zvoleným
parlamentům, posílit nezávislost justice a odstranit překážky, které
brání širšímu zapojení do politického života. Tunisko si zvolilo své
ústavodárné shromáždění v prvních demokratických a
důvěryhodných volbách od získání nezávislosti. I parlamentní
volby v Egyptě a Maroku byly celkově svobodné a
transparentní. Celkově lze konstatovat, že se oproti
minulosti zlepšila svoboda projevu, sdružování a shromažďování. Moldavská
republika a nyní i Tunisko mají uspokojivý právní rámec pro ochranu
svobody sdružování a shromažďování. Ve většině států, které
s EU sousedí, je však ještě třeba usilovat o to, aby tyto svobody
byly plně zaručeny zákonem i v praxi a aby se zajistil nezbytný
prostor, v němž by občanská společnost mohla plnit své
významné úkoly. Určitý politický prostor vznikl v Egyptě,
přestože se svoboda projevu, činnost občanské společnosti a
pokojné demonstrace často setkávají s represí. V Ázerbájdžánu jsou
základní svobody i nadále výrazně omezeny. Stále větší pozornost se
zaměřuje na problematiku korupce, i když po odvážných
politických prohlášeních často nenásledují rozhodná opatření. Tam,
kde tato opatření přijata byla, například v Gruzii,
přispívají k dodržování právního státu a pomáhají vytvářet
podnikatelské prostředí, které motivuje vlastní podnikatele a láká
zahraniční investice. Ve všech sousedních zemích je třeba více
usilovat o dodržování zásad právního státu, na něž by dohlížela efektivní,
nestranná a nezávislá justice, se zárukami rovného přístupu ke
spravedlnosti a dodržování standardů řádného a spravedlivého
procesu, a pokračovat v reformě bezpečnostního sektoru.
Přestože v řadě sousedních zemí začal probíhat proces
přechodu k demokracii a ústavních reforem, zatím se neprojevil rychlejším,
transparentnějším a spravedlivějším průběhem soudních
řízení ani větším pocitem bezpečnosti. V Egyptě
vojenské soudy i nadále soudí civilisty. Součástí budování udržitelné demokracie
je rovněž zajištění rovnosti žen a mužů a zvýšení
účasti žen na politickém a ekonomickém životě. V některých
státech byly sice přijaty právní předpisy s cílem zajistit
vyváženější složení parlamentu, ale v praxi se setkaly s odporem, a proto
neměly zamýšlený účinek. Klíčovou úlohu při sbližování
obyvatel a institucí mají místní a regionální orgány, které by měly
podporovat politické zapojení na místní úrovni a měly by dbát na to, aby
se při politickém rozhodování přihlíželo k místním potřebám. K pokroku došlo i v dodržování dalších
lidských práv. Tunisko ratifikovalo řadu opčních
protokolů ke klíčovým úmluvám o lidských právech. Maroko a Tunisko
ratifikovaly opční protokol Úmluvy OSN proti mučení. V Arménii
a Maroku se zlepšilo dodržování práv menšin. V mnoha zemích však bezpečnostní
složky pokračují v mučení a ponižujícím a nelidském zacházení. V
mnoha zemích rovněž přetrvává diskriminace z důvodu vyznání nebo
přesvědčení, etnického původu a sexuální orientace, závažným
problémem zůstává i obchodování s lidmi. V Bělorusku se v minulém roce, po
zásahu proti opozici a občanské společnosti v souvislosti s
prezidentskými volbami v prosinci 2010, výrazně zhoršila situace. EU
musela obnovit a posílit své sankce. EU zůstává situací v Bělorusku
nadále vážně znepokojena vzhledem k tomu, že běloruské orgány odmítly
propustit a rehabilitovat všechny politické vězně a ukončit
potlačování opozice, médií a občanské společnosti.
Běloruské orgány zatím neodpověděly na nabídku EU vyjednat
dohodu o zjednodušení vízového režimu a readmisní dohodu, čímž své
občany připravují o výhody snadnějšího cestování do Evropské
unie. Nejsou splněny podmínky pro plné zapojení Běloruska do evropské
politiky sousedství. Bělorusko se podílí pouze na multilaterálním
rozměru Východního partnerství. EU je odhodlána posilovat své partnerství
s lidem Běloruska a poskytovat větší podporu organizacím
občanské společnosti. Alžírsko zahájilo
proces politických reforem a na začátku roku 2012 přijalo
několik nových zákonů, volební zákon, zákon o účasti žen ve
volených shromážděních, zákony o sdružování, médiích, politických
stranách, decentralizaci a neslučitelnosti politických mandátů.
Očekává se, že po volbách do zákonodárného shromáždění, které
proběhnou 10. května, bude přepracována ústava. S ohledem na
nové zaměření evropské politiky sousedství na individualizovaný a
rozlišený přístup se Alžírsko rozhodlo do této politiky zapojit a
již začaly rozhovory o akčním plánu EPS. Situace v Libyi se od konce
občanské války postupně stabilizuje. EU podporuje proces
přechodu a pravidelně s libyjskými orgány jedná o otázkách
souvisejících s dodržováním lidských práv. EU je připravena zapojit se s
novými libyjskými orgány do jednání o smluvní dohodě a zároveň jednat
o možnosti zapojení Libye do evropské politiky sousedství na základě
společné vůle dodržovat demokratické hodnoty, zásady právního státu a
lidská práva. 1.3 Konflikty Hlavní výzvou v celé oblasti zůstává
nalézání mírových řešení dlouhotrvajících konfliktů. Odpovědnost
za řešení konfliktů nesou především strany konfliktu, které
musejí zvýšit své úsilí o hledání dohod v duchu skutečných
kompromisů. Pokud toto úsilí nevynaloží, nelze očekávat, že mezinárodní
mediace v zavedených formátech povedou k průlomu. Plný potenciál evropské
politiky sousedství se projeví pouze tehdy, pokud budou příslušné sousední
státy důvěryhodným a důsledným způsobem usilovat o pokrok
při řešení konfliktů. EU je připravena tato řešení
podpořit, jakmile se na nich příslušné strany dohodnou. V případě Sýrie EU
výrazně odsuzuje systematické porušování lidských práv syrským režimem. EU
vyzvala prezidenta Assada, aby odstoupil a vytvořil prostor pro mírový
přechod k demokracii. EU spolu se svými členskými státy v Radě
bezpečnosti OSN vynaložila velké úsilí o to, aby mezinárodní
společenství mluvilo jedním hlasem a podpořilo plán Kofiho Annana,
zvláštního vyslance OSN a Ligy arabských států. Vysoká představitelka
a zástupci Evropské služby pro vnější činnost se účastnili
jednání skupiny Přátelé Sýrie. Vysoká představitelka pravidelně
svolávala krizovou platformu, v jejímž rámci jednaly všechny příslušné
útvary Evropské služby pro vnější činnost a Komise (sankce,
humanitární pomoc, rozvojová spolupráce, spojení s delegacemi a podpora OSN). EU
v reakci na krizi pozastavila veškeré typy spolupráce, uložila restriktivní
opatření a neustále je revidovala. EU zachovala pouze podporu, která má
přínos pro obyvatele Sýrie, studenty, obránce lidských práv a opozici. EU
uvolnila na humanitární pomoc Sýrii a ovlivněným sousedním státům 10
milionů EUR. EU rovněž úzce spolupracovala se státy, které se Sýrii
sousedí, a navrhla přijmout zvláštní opatření Komise, jímž se 23
milionů EUR z Evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI)
vyčleňuje výhradně na podporu syrské občanské společnosti,
uprchlíků a zasaženým skupinám obyvatel v sousedních státech. Delegace EU v Damašku zůstala
otevřená, aby podpořila syrský lid a pomohla koordinovat reakci EU na
krizi. Delegace EU hostí několik diplomatů z členských
států EU, které se rozhodly pozastavit činnost svých vlastních velvyslanectví. V roce 2011 EU s
jistým úspěchem usilovala o oživení Kvartetu a dále povzbuzovala Izrael
a palestinskou samosprávu k návratu k jednacímu stolu. Ve svém
prohlášení ze dne 23. září Kvartet vyzval k okamžitému a
bezpodmínečnému obnovení přímých bilaterálních jednání, aby bylo
možné dospět k dohodě v termínu, na kterém se obě strany dohodly,
avšak nejpozději do konce roku 2012. Kvartet rovněž strany vyzval,
aby se zdržely provokativních akcí a zopakoval povinnosti uvedené v cestovním
plánu. V případě
Východního sousedství proběhlo díky společnému úsilí 5+2
členů obnovení formálních jednání o vyřešení konfliktu v
Podněstří v pozitivním duchu. Uskutečnila se řada
schůzek na vysoké úrovni a byla přijata řada opatření na
budování důvěry (např. možnost společností z
Podněstří zapsat se do rejstříku v Moldavské republice a
využívat autonomní obchodní preference, zrušení poplatků za registraci pro
návštěvy Podněstří, vytvoření pracovní skupiny pro jednání
o dalších opatření na budování důvěry, jednání celních a
železničních orgánů o usnadnění vývozu zboží). Rozhovory
prezidentů Arménie a Ázerbájdžánu o Náhorním Karabachu,
při nichž jako zprostředkovatel vystupovala Minská skupina OBSE,
nevedly k průlomu. Pod společným předsednictvím EU, OSN a OBSE
pokračovala ženevská mezinárodní jednání o Abcházii a Jižní Osetii,
zejména o otázce nepoužívání síly. 1.4. Inkluzivní ekonomický rozvoj
a obchod Ve
většině zemí, které s EU sousedí na východě, byl zaznamenán
postupný růst, kterým pokračovalo oživování po krizi z roku 2009. V
některých zemích, například v Arménii, Ázerbájdžánu a Moldavské
republice, to umožnilo snížit chudobu a nezaměstnanost. Moldavská
republika a Gruzie rovněž pokračovaly v důsledném
provádění strukturálních reforem, ale na Ukrajině došlo ke
stagnaci a zpozdilo se provádění programu dohodnutého s Mezinárodním
měnovým fondem. Růst v jižní
oblasti byl pomalejší zejména v zemích, kde přechod k demokracii provázely
společenské nepokoje, stávky a politická nestabilita, nebo v zemích, které
byly ovlivněny konflikty v sousedních státech. Mnohé státy se snažily
řešit problém rostoucí nezaměstnanosti a předejít dalším
vnitřním nepokojům uvolněním fiskální politiky a zvýšením
veřejných výdajů, což vedlo ke vzniku rozpočtových schodků.
Tuto tendenci je třeba změnit s cílem zachovat makroekonomickou
stabilitu a vyhnout se potenciálním problémům s financováním dluhů.
Protesty v Izraeli poukázaly na široce rozšířené obavy související
se sociální spravedlností a zvyšující se nerovnoměrností v rozdělení
bohatství. V celé oblasti, na kterou se vztahuje politika sousedství, musí být
stejně jako v Evropské unii položen důraz na inkluzivnější
ekonomický rozvoj podporou vnitřní soudržnosti a nápravou regionální a
sociální nerovnováhy. 2. Spolupráce
EU s partnery 2.1 Rok výsledků Většina partnerských zemí uvítala nový
důraz na individuálnější přístup a vzájemnější
odpovědnost a ukázala, že je připravena ještě
důsledněji provádět politické a ekonomické reformy a
hlouběji spolupracovat s EU. Toto úsilí již přináší výsledky. V případě východní oblasti
sdělení z května minulého roku dodalo dodatečný impuls pro
rozvoj Východního partnerství. Vrcholná schůzka Východního
partnerství, která se konala ve Varšavě, byla příležitostí k
vyhodnocení dosažených výsledků a potvrdila politickou vůli EU a
jejích východních partnerů prohlubovat politické přidružení a další
ekonomickou integraci i evropskou aspiraci a evropskou volbu některých
partnerů. Na schůzce bylo dohodnuto, že bude připraven „Plán
Východního partnerství“, který se přijímá zároveň s tímto
sdělením[5]
a který poskytuje praktické vodítko pro hodnocení průběhu partnerství
do další vrcholné schůzky, která by se měla konat na podzim roku 2013. Během tří let od svého zahájení se
Východní partnerství podstatně rozvinulo. EU a její východní partneři
zvýšili intenzitu jednání o lidských právech. Se všemi partnery (s výjimkou Běloruska)
byla zahájena jednání o uzavření dohod o přidružení a v
případě Ukrajiny již byla dokončena. Jednání o
prohloubených a komplexních zónách volného obchodu jsou na dobré cestě.
Postupně se rovněž přibližuje dosažení cíle bezvízového
cestování a dalších prvků programu spolupráce Východního partnerství. V oblasti jižního partnerství EU velice
aktivně reagovala na probíhající změny. Zapojila se spolu s regionálními
organizacemi (zejména Ligou arabských států) do hledání řešení
konfliktů. Vysoká představitelka a Komise uvítaly výsledky
demokratických voleb a potvrdily svou připravenost spolupracovat s novými
vládami. EU poskytla okamžitou humanitární pomoc, byla-li třeba,
přeorientovala svou finanční pomoc tak, že zvýšila částky pro
země, které to nejvíce potřebovaly, a snížila částky poskytované
ostatním. Nabídla rovněž novou spolupráci a dialog v oblasti obchodu a mobility.
Stala se uznávaným a důvěryhodným partnerem při
přípravě, organizaci a monitorování voleb. Výrazně zvýšila své
styky s organizacemi občanské společnosti v celém regionu a jejich
podporu. Na základě návrhu vysoké
představitelky Rada jmenovala zvláštního zástupce pro jižní
Středomoří, který bude rozvíjet dialog se zeměmi v procesu
transformace, bude zvyšovat zájem a koordinaci EU a členských států a
zajišťovat koordinaci s mezinárodními finančními institucemi a
soukromým sektorem. Tento postup již v regionu přináší hmatatelné
výsledky. Zasedání první pracovní skupiny se konalo v Tunisku v
září 2011 a bylo na něm oznámeno poskytnutí velmi vysokého
balíčku podpory sestávající z grantů i půjček, do
něhož Komise na období 2011–2013 přispěla částkou 400
milionů EUR v grantech. Zasedání druhé pracovní skupiny bylo
uspořádáno v Jordánsku v únoru 2012, aby podpořilo a podnítilo
proces tamních politických a ekonomických reforem. K jednání pracovní skupiny
přispěly politické strany i organizace občanské
společnosti. I při této příležitosti bylo oznámeno poskytnutí
vysoké mezinárodní finanční pomoci. Zasedání pracovních skupin nejsou
jednorázové události, ale jedná se o proces, který zahrnuje další jednání na
různých úrovních, na nichž se hodnotí pokrok a provádění dohodnutých
opatření. Provádění doporučení pracovní skupiny kontrolují
společné orgány zřízené na základě dohody o přidružení. Po
prezidentských volbách a přechodu na civilní vládu bude v roce 2012
uspořádáno zasedání pracovní skupiny s Egyptem. 2.2 Budování udržitelných
demokracií Důraz, který EU znovu položila na
budování pevné demokracie[6]
a podporu lidských práv a základních svobod, se projevil rozhodnými
kroky. Ve snaze podpořit přechod k
demokracii EU zvýšila spolupráci s Radou Evropy a hledala prostor pro
synergie s Parlamentním shromážděním Rady Evropy tím, že parlamentům
zemí jižního Středomoří nabídla status „partnerů pro
demokracii“. Tento status byl udělen Maroku a palestinské
samosprávě. EU spolu s Radou Evropy vypracovala program na podporu
reformního procesu v zemích Východního partnerství, který se týkal reformy
justice a dodržování lidských práv v trestním soudnictví, dodržování evropských
volebních standardů, boje s korupcí a závažných forem kyberkriminality.
Tento program byl později doplněn podobným programem připraveným
pro státy v jižním sousedství EU, který se zaměřil na ústavní
reformu, reformu soudnictví a volební systémy. EU poskytla technickou pomoc volebním
orgánům v Tunisku, aby jim pomohla připravit první demokratické
volby, a v době před volbami podporovala tuniskou občanskou
společnost. Vyslala do Tuniska volební pozorovatelskou misi v plném
složení a do Maroka volební experty. Na základě pozvání Alžírska
vyšle do této země kompletní volební pozorovatelskou misi, která bude
sledovat parlamentní volby pořádané 10. května. EU poskytla
technickou pomoc egyptské nejvyšší volební komisi a prostřednictvím
organizací občanské společnosti podpořila vzdělávání
voličů a domácí pozorovatele. Libye vyzvala EU k pozorování
připravovaných voleb do ústavního shromáždění. 2.3 Podpora inkluzivního
ekonomického rozvoje, obchodu a odvětvové spolupráce Hospodářský a sociální rozvoj V době, kdy eurozóna i většina
partnerských arabských zemí (v jejich případě i v důsledku
událostí Arabského jara) čelí závažným ekonomickým a finančním
problémům, byly pro EU i její partnery velmi přínosné makroekonomické
dialogy. Tyto dialogy umožnily otevřenou a podrobnou výměnu informací
a názorů o ekonomických problémech a politických řešeních, která
přijímají obě strany, a zdůraznily potřebu strukturálních reforem.
EU ve snaze podporovat inkluzivní
ekonomický rozvoj zvýšila svou finanční pomoc a úvěrovou kapacitu
evropských finančních institucí (viz oddíl 2.4) a obnovila politický
dialog o zaměstnanosti a sociálních otázkách. Obchod Jednání o prohloubených a komplexních
zónách volného obchodu byla ukončena s Ukrajinou, zahájena s Moldavskou
republikou a Gruzií a budou brzy zahájena s Arménií. V roce
2012 bude provedeno posouzení schopnosti partnerů přibližovat se acquis
EU, po němž by Rada mohla v prosinci přijmout směrnice pro
jednání a na konci roku by mohla být zahájena jednání s Jordánskem, Marokem
a Tuniskem. V červenci vstoupí v platnost dohoda s Marokem o
produktech zemědělství a rybolovu a podle březnového zasedání Evropské
rady je prioritou rychlý pokrok dalších probíhajících jednání, například s
Tuniskem. Regionální úmluva o celoevropsko-středomořských
pravidlech původu byla otevřena k podpisu v červnu 2011 a
podepsalo ji Jordánsko a Maroko. Ostatní partneři z jižního
Středomoří, kteří úmluvu dosud nepodepsali, by měli rychle
dokončit postupy pro její podpis a ratifikaci. V roce 2012 budou zahájena
další jednání o dohodách o posuzování shody a akceptaci průmyslových
výrobků, aby se mohly otevřít trhy průmyslových výrobků
s Tuniskem a později s Egyptem, Jordánskem a Marokem. Odvětvová spolupráce Pro usnadnění
obchodu a hospodářský rozvoj má zásadní význam sbližování právních
předpisů s předpisy, které platí na trzích EU a na dalších
trzích, na nichž se uplatňují pravidla EU. V rámci Východního partnerství je
sbližování předpisů podpořeno komplexními programy budování
institucí a dalšími podpůrnými opatřeními. Legislativní
činnost, zejména v oblasti sanitárních a fytosanitárních norem a
technických předpisů, zlepšil i přípravný proces na vyjednání
dohod o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu s Arménií, Gruzií
a Moldavskou republikou a dokončení těchto jednání s Ukrajinou.
Zároveň se zlepšila bezpečnost domácích potravin a výrobků.
Stále je ještě třeba zkvalitnit správu veřejných financí. Integrace trhu s
EU a sbližování předpisů jsou motivací pro velice potřebné odvětvové
reformy. Většinou se jedná o dlouhodobé a investičně
náročné reformy. Společné pracovní dokumenty doprovázející toto
sdělení ukazují, že spolupráce EU a partnerských států se zvýšila ve
všech oblastech. EU například zahájila strategii „neodpojovat“, aby
organizacím občanské společnosti a jednotlivým občanům
pomohla obejít arbitrární přerušení přístupu k prostředkům
elektronické komunikace. EU rovněž vytvořila Program pro zemědělství
a rozvoj venkova v rámci evropského sousedství, který prostřednictvím
investiční podpory a technické pomoci přispívá k modernizaci
zemědělské produkce v partnerských zemích, vytváří
příležitosti na místní úrovni a připravuje partnerské státy na
efektivnější spolupráci s trhem EU. Komise se snaží
rozvíjet odvětvový dialog a spolupráci i v regionálních rámcích Východního
partnerství a Unie pro Středomoří. Tento dialog přispěje k
upevnění společného chápání odvětvových priorit a ke vzniku
konkrétních projektů a iniciativ. Zahajují se neformální dialogy Východního
partnerství, které budou představovat další prostředek pro posílení
vazeb mezi bilaterálními a multilaterálními procesy, podpoří pocit
společného vlastnictví Východního partnerství a regionální dynamiku. Tyto
neformální multilaterální dialogy ministrů zahraničí partnerských
zemí, vysoké představitelky EU a komisaře pro evropskou politiku
sousedství poskytnou dvakrát ročně příležitost neformálně
diskutovat na ministerské úrovni o vývoji v partnerských státech a o pokroku
reformního procesu, a tak sledovat provádění plánu Východního partnerství.
V zájmu posílení multilaterální odvětvové spolupráce EU a východních
partnerů budou uspořádány rovněž neformální dialogy
ministrů odpovědných za určité odvětví a příslušných
komisařů EU. V souvislosti s
Unií pro Středomoří a na základě rozhodnutí Rady převést
severní spolupředsednictví na EU hodlá Komise obnovit odvětvový
dialog na ministerské úrovni. Začala již s partnery jednat o uspořádání
řady schůzí na téma obchodu, dopravy, energie, životního
prostředí a dalších odvětvových politik. Cílem těchto
schůzí bude vymezit společné cíle regionální spolupráce a
přispět k vymezení konkrétních projektů, které by mohly být
uskutečněny v rámci Unie pro Středomoří. EU s ohledem na
svůj nový přístup a obnovený zájem o své sousedství zvýšila podporu zapojení
partnerských zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství, do
programů a agentur EU. Zatím vstoupily v platnost protokoly, které
umožňují účast Moldavské republiky a Ukrajiny v
programech EU. Po kladném výsledku hlasování v Evropském parlamentu brzy
vstoupí v platnost protokol týkající se Maroka. Byla zahájena jednání o
protokolu s Jordánskem. Pracuje se na projektu, který by podporoval
přípravu agentur EU s cílem usnadnit zapojení do práce agentur. Partnerské
země mohou pro financování své účasti v programech EU využívat
spolufinancování ze zdrojů EU. Mobilita Výrazně se pokročilo při
dosahování cíle uvolnění vízového režimu se zeměmi ve východním
sousedství EU. S Arménií, Gruzií a Moldavskou republikou
byla uzavřena partnerství v oblasti mobility. Moldavská republika a
Ukrajina provádějí akční plány pro uvolnění vízového
režimu. Ještě letos na jaře by mohl být zahájen dialog o vízech s Gruzií.
Po úspěšné implementaci dohod o zjednodušení vízového režimu a readmisních
dohod s Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou bylo
zahájeno vyjednávání podobných dohod s Arménií a Ázerbájdžánem. V jižním sousedství EU navrhla zahájit dialogy
o partnerství v oblastech migrace, mobility a bezpečnosti s Egyptem,
Marokem a Tuniskem. Tyto dialogy se zabývají problematikou
legální a nelegální migrace, obchodování s lidmi, zpětného přejímání
osob, vydávání víz, azylu a mezinárodní ochrany. V případě Maroka
a Tuniska, s nimiž byly dialogy zahájeny v říjnu 2011, bylo
dosaženo podstatného pokroku a v nadcházejících měsících by měla být
podepsána společná prohlášení otevírající prostor pro partnerství v
oblasti mobility. Egypt zatím konkrétní jednání odmítá. Vysoká
představitelka a Komise navrhují zahájit dialog o migraci, mobilitě a
bezpečnosti s Jordánskem. 2.4 Finanční podpora Při poskytování finanční podpory
reformnímu úsilí partnerských států jednala EU na dvou úrovních. Za prvé se snažila posílit vazbu mezi novým
politickým přístupem a stávajícími programy finanční pomoci. V
oblasti jižního sousedství to vedlo k přeorientování 600 milionů
EUR disponibilních finančních prostředků na cíle vymezené ve
společném sdělení „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s
jižním Středomořím“[7].
Díky tomu byly zahájeny nové programy na budování institucí v takových
oblastech, jako jsou reforma justice a boj s korupcí. Za druhé se EU snažila o uvolnění dodatečných
finančních prostředků ze svého rozpočtu. Ve
společném sdělení „Nový přístup k sousedství, jež prochází
změnami“ z května 2011 navrhla věnovat až o 1,24 miliardy EUR
více na podporu provádění nového přístupu. Z této částky začala
být partnerským státům k dispozici jedna miliarda EUR. Vysoká
představitelka a Komise litují, že v Radě ještě nebylo dosaženo
konsensu ohledně návrhu Komise povolit nové využívání zpětných
toků EIB. Oproti původnímu návrhu tak bude chybět alespoň
240 milionů EUR. Největší část těchto
dodatečných zdrojů (670 milionů EUR) bude poskytnuta
prostřednictvím dvou zastřešujících programů SPRING pro jižní
Středomoří s rozpočtem 540 milionů EUR na období 2011–2013
a EaPIC pro Východní sousedství s rozpočtem 130 milionů EUR na období
2012–2013. Oba programy se zaměří na podporu přechodu k demokracii,
budování institucí a podporu udržitelného a inkluzivního růstu. Zbytek
dodatečných prostředků byl z velké části přidělen
na programy mobility (Tempus, Erasmus Mundus atd.) a na podporu organizací
občanské společnosti a nestátních subjektů. Rozšíření mandátu Evropské
investiční banky z října minulého roku otevírá prostor pro další
úvěry partnerským zemím ve výši 1,5 miliardy EUR[8] a půjčky související
se změnou klimatu ve výši až 1 miliardy EUR. Dodatečné dobrovolné
příspěvky členských států do svěřeneckého fondu
zřízeného v rámci Nástroje pro evropsko-středomořské investice a
partnerství (FEMIP) umožní EIB posílit operace rizikového kapitálu v jižním
sousedství. Oblast působnosti Evropské banky pro
obnovu a rozvoj (EBRD) se rozšiřuje na Egypt, Jordán, Maroko
a Tunisko. Navíc bylo přes 100 milionů EUR, které
částečně pocházejí z rozpočtu EU, přiděleno na
podporu vypracování a přípravy projektů. EBRD bude ze svých
zvláštních fondů mobilizovat další zdroje (až jednu miliardu EUR), jakmile
její akcionáři ratifikují nezbytné změny Dohody o založení Evropské
banky pro obnovu a rozvoj[9].
Pomoc poskytovaná z evropského nástroje sousedství a partnerství byla
přesměrovaná také na podporu rozvoje malých a středních
podniků a podporu vytváření pracovních míst zejména v Alžírsku,
Egyptě, Jordánsku a Tunisku Na konci roku 2011 dosáhly prostředky Nástroje
pro investice v sousedství (NIF) 400 milionů EUR (z čehož
bylo 174 milionů EUR vyčleněno pro východní oblast a 226 milionů
EUR pro jižní oblast) a byly použity v projektech s celkovou hodnotou 13,6 miliardy
EUR (4,2 miliardy EUR v případě východní oblasti a 9,4 miliardy EUR v
případě jižní oblasti). Výrazné zvýšení grantového financování, které
je k dispozici z nástroje NIF v období 2011–13 (450 milionů EUR) by
mělo spolu s pákovým efektem zajistit, že se zvýšené možnosti půjček
rychle projeví investicemi do infrastruktury (v oblasti životního
prostředí, změny klimatu, propojení s partnerskými státy) a do malých
a středních podniků, což přispěje k řešení problému
nezaměstnanosti v sousedních státech. Jedním z cílů EU je rovněž zvýšit
podporu operací rizikového kapitálu v jižním sousedství prostřednictvím Nástroje
pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) a spolu s
EIB, EBRD a dalšími evropskými finančními institucemi rozvíjí další
možnosti podpory operací rizikového kapitálu a záručních režimů ve
východním sousedství. V prosinci Komise přijala legislativní
návrh nového finančního nástroje, Evropského nástroje sousedství (ENI),
který by měl od roku 2014 nahradit současný Evropský nástroj
sousedství a partnerství (ENPI). ENI ve srovnání se současným nástrojem
posílí vazby mezi politikou a pomocí a umožní lépe rozlišovat při
spolupráci s partnerskými zeměmi podle jejich odhodlání prosazovat
univerzální hodnoty, podle jejich pokroku při vytváření pevné
demokracie a při dosahování společně dohodnutých cílů.
Zaměří spolupráci na menší počet hlavních politických cílů,
čímž zvýší její dopad. Sníží složitost a délku programovacího procesu a
zjednoduší prováděcí opatření, včetně opatření v
oblasti přeshraniční spolupráce na vnějších hranicích EU. Na
sedm let pro něj bylo vyčleněno 18,2 miliardy EUR, což
představuje reálný 22% nárůst oproti současnému finančnímu
výhledu. ENI přispěje k dosažení cíle EU zvýšit část rozpočtu
Unie věnovanou na problematiku klimatu o alespoň 20 % v souladu
se záměrem uvedeným ve sdělení Komise z června 2011 o víceletém
finančním rámci na období 2014–2020[10].
2.5 Lepší koordinace s ostatními orgány
EU Přepracování
evropské politiky sousedství v roce 2011 podnítilo v orgánech EU rozsáhlou
diskusi, jejímž výsledkem bylo uznání potřeby většího zapojení EU v
sousedních zemích. Evropský parlament pak v prosinci přijal významnou
zprávu o evropské politice sousedství. Výrazně se zvýšila frekvence kontaktů
mezi Evropským parlamentem, Komisí a vysokou představitelkou o evropské
politice sousedství z hlediska jednotlivých partnerů. Evropský
parlament kromě toho zvýšil kontakty a spolupráci s volenými
shromážděními států, na které se vztahuje evropská politika
sousedství, s cílem zlepšit politický dialog a posílit jejich schopnost
zajistit odpovědnost vlád. Rozvíjela se činnost Euronestu a
parlamentního shromáždění Unie pro Středomoří. Více se zapojil
Evropský hospodářský a sociální výbor i Výbor regionů (zejména
prostřednictvím shromáždění ARLEM a CORLEAP). 2.6 Koordinace přístupu s
dalšími dárcovskými zeměmi a mezinárodními organizacemi EU úzce spolupracuje s ostatními dárcovskými
zeměmi a mezinárodními institucemi s cílem reagovat na humanitární krize,
podporovat přechod k demokracii a urychlit ekonomický rozvoj v
partnerských zemích. Během celé libyjské krize byla EU v
popředí mezinárodní humanitární reakce a jednala v úzké koordinaci s
ostatními dárci a mezinárodními organizacemi, aby zajistila rychlé zjištění
potřeb a efektivní a rychlé dodání pomoci. EU rozhodnou měrou přispěla ke
vzniku iniciativy Partnerství z Deauville v rámci G8. Tato iniciativa
koordinuje mezinárodní úsilí o podporu přechodu k demokracii v jižním
Středomoří a úzce spolupracuje s mezinárodními organizacemi, které na
zářijovém setkání ministrů financí států G8 v Marseille
přislíbili podporu tomuto partnerství podporu. EU využívá rovněž
svůj nástroj makrofinanční pomoci k úzké spolupráci s Mezinárodním
měnovým fondem a dalšími mezinárodními organizacemi s cílem pomoci příslušným
partnerským zemím[11]
při řešení makroekonomické nerovnováhy a provádění
strukturálních reforem zaměřených na růst. Státy jako Rusko a Turecko mají velký
potenciál významně ovlivňovat regionální stabilitu. Zasedání pracovní
skupiny EU-Tunisko na nejvyšší úrovni se zúčastnilo také Švýcarsko. Kromě toho existuje v rámci Východního
partnerství Informační a koordinační skupina, jejímiž členy jsou
i země mimo EU a některé mezinárodní finanční instituce. Tato
skupina podporuje koordinaci dárců a obecněji přispívá k rozvoji
Východního partnerství. 3. Výhledy do budoucna Rok 2011 byl rokem změn v sousedství EU.
Přestože první projevy změn jsou pozitivní, je třeba tento
pokrok konsoliovat. Mnohé společnosti v našich partnerských zemích
procházejí rozsáhlou proměnou. Je velice důležité pochopit a
respektovat rychlost jejich vlastních reformních procesů. EU proto musí
udržovat dialog, věnovat jim pozornost a úzce je sledovat. Partnerské
země musí zvýšit své reformní úsilí v řadě oblastí a EU musí v
některých oblastech, v nichž nabídla spolupráci, jednat rychleji. 3.1. Budoucí výzvy Udržitelná demokracie Přechod k demokracii vynesl v
řadě zemí jižního sousedství do centra politické scény nové politické
strany, zejména, ale ne výhradně, strany, které mají islámské kořeny.
EU potřebuje zahájit s těmito stranami, stejně jako se všemi
demokraticky zvolenými vládami, dialog a je připravena to udělat.
Nástroje, které již existují, a také Evropská nadace pro demokracii, která bude
zřízena, by mohly podporovat dialog a výměnu zkušeností s politickými
stranami v EU. Pokud jde o východní státy, budou až do další
vrcholné schůzky Východního partnerství pokračovat v provádění
rozsáhlého programu vymezeného v cestovní mapě. Zásadní význam přitom
má konsolidace demokracie, neboť nadcházející parlamentní volby v Arménii,
Gruzii a na Ukrajině budou pro tyto tři státy významným
mezníkem. I v jižních státech budou mít nadcházející volby v Alžírsku, Jordánsku,
Libyi a Tunisku velký význam pro upevnění procesu
demokratizace. Je třeba, aby všude byla zákonem i v
praxi zaručena svoboda projevu, sdružování a shromažďování a
aby vznikla silná kultura dodržování lidských práv, zejména ochrana před
všemi formami diskriminace v politice i v každodenním životě. EU proto
vyzývá partnerské státy, aby se zabývaly zvláštními doporučeními, která
jim předkládá ve zprávách o pokroku jednotlivých zemí přiložených k
tomuto sdělení. Vznikne tak prostor, v němž bude občanská
společnost moci hrát svou zásadní úlohu při vytváření
demokracie a který zajistí udržitelnost a inkluzivnost reformního procesu.
Jakmile začne občanská společnost plně fungovat, bude EU
moci poskytnout zvýšenou podporu. V jižní oblasti by nadace Anny Lindhové
měla přispět k rozvíjení mezikulturního dialogu mezi
organizacemi občanské společnosti tím, že zjistí, jaké subjekty
přispívají ke změnám, a propojí organizace, které se spolu obvykle
nedostanou do styku, čímž podpoří dialog s organizacemi z EU. Během arabského jara sehrály významnou
úlohu ženy a neměly by ji v průběhu dalších transformací
ztratit. EU bude postupně zvyšovat své úsilí o podporu žen v celém
regionu, bude dbát na to, aby se rovnost pohlaví stala součástí veškeré
spolupráce, a bude v celém regionu efektivně podporovat opatření
proti obchodování s lidmi. V celé oblasti sousedství je třeba zvýšit
úsilí o vybudování efektivní a nezávislé justice, která by
občanům zajistila právo na spravedlivý proces a podnikům
a investorům zajistila právní jistotu prostřednictvím nestranných
soudních rozhodnutí. Ústřední význam pro udržitelnou demokratizaci má také
reforma bezpečnostního sektoru. EU je připravena na
podporu úsilí partnerských zemí využít dodatečné zdroje, které byly
uvolněny po přepracování politiky v minulém roce, a zvýšit svou
technickou a finanční podporu v kontextu ucelených národních strategií. Inkluzivní ekonomický rozvoj a obchod Obyvatelé regionu se nejvíce obávají nezaměstnanosti,
sociálního vyloučení, nerovnosti a chudoby. Právě tyto jevy jsou
příčinou nestability a nepokojů a bez jejich řešení není
demokracie udržitelná. Partnerské země musejí provést reformy a zaujmout
integrovaný přístup složený z politik v oblastech hospodářství, daní,
zaměstnanosti, sociální sféry a vzdělávání. EU je připravena
tyto reformy podporovat cílenými opatřeními na zvýšení sociální
soudržnosti a zaměstnanosti (zejména mládeže). EU zařadila do dohod o prohloubených a
komplexních zónách volného obchodu, které bude sjednávat s Egyptem, Jordánskem,
Marokem a Tuniskem, ustanovení o ochraně investic,
aby podpořila investice z EU do partnerských zemí. Hodlá podobná
ustanovení postupně vyjednat i s ostatními sousedními státy, buď
formou zvláštních dohod nebo v rámci budoucích dohod o zónách volného obchodu.
Komise ve spolupráci s OECD a Světovou bankou v červnu zahájí program
snižování nákladů na pojištění velkých investičních
projektů v jižním Středomoří, aby zvýšila přímé
zahraniční investice do regionu. EU rovněž pokročila při
přípravě celoevropského záručního mechanismu, který by kryl
politicky motivovaná rizika při investicích malých a středních
podniků z EU do malých a středních podniků partnerských zemí.
Tento mechanismus, který se bude týkat celého sousedství, by měl
začít fungovat ještě před koncem roku. Konzultace dále potvrdily
vhodnost rozšíření zeměpisného rozsahu Evropského investičního
fondu (EIF) na explicitní pokrytí všech sousedních zemí. Komise během
tohoto roku navrhne, aby rada EIF v tomto smyslu změnila stanovy EIF. Unadní
se tak mimo jiné účast partnerských zemí na budoucích programech EU, například
Programu pro konkurenceschopnost, podnikání a malé a střední podniky
(COSME). Dohody o prohloubených a komplexních zónách
volného obchodu obsahují ustanovení o sblížení předpisů v tak
různorodých oblastech, jako jsou sanitární a fytosanitární témata,
technické předpisy, celní řízení, veřejné zakázky a
hospodářská soutěž, což bude pro partnerské státy velice náročné
z hlediska změn právních předpisů a rozvoje prostředků
k provádění a vynucování pozměněných předpisů.
Součástí tohoto úsilí bude muset být i boj proti korupci a podvodům a
zlepšení správy veřejných prostředků. EU je odhodlána zvýšit
svou podporu tohoto úsilí poskytnutím další pomoci na zvyšování administrativní
kapacity. Mobilita Je třeba pokračovat v řešení problematiky
mobility. Z hlediska východních partnerů EU se jedná o uzavření
dohod o zjednodušení vízového režimu a readmisních dohod s Arménií, Ázerbájdžánem
a Běloruskem a o zahájení vízového dialogu s Gruzií a následně
s Arménií a Ázerbájdžánem. Ukrajina a Moldavská
republika budou směřovat k plnému provedení svých plánů o
uvolnění vizového režimu. Ázerbájdžán vyjádřil zájem dojednat
partnerství v oblasti mobility za podobných podmínek jako ostatní východní
partneři. V oblasti jižního partnerství se jedná o uzavření
partnerství pro mobilitu s Marokem a Tuniskem a o zahájení
dialogů o mobilitě s Egyptem a Jordánskem. Vysoká představitelka a Komise vyzývají
členské státy, aby pro splnění cílů v oblasti vzdělávání, zlepšování
obchodních kontaktů, kulturní výměny a mezilidských kontaktů systematičtěji
využívaly možnosti evropského vízového kodexu. Jde zejména o to, že
lidem, kteří jsou schopnit odůvodnit potřebu často a v
dobré víře cestovat do EU za obchodem nebo z rodinných důvodů, stejně
tak jako zástupcům organizací občanské společnosti a
studentům studujícím v programech financovaných z EU by měla být
udělována víza umožňující několik vstupů. Kromě toho
by měly být rušeny vízové poplatky pro mladé lidi do 25 let, kteří se
účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních a
vzdělávacích akcí organizovaných neziskovými organizacemi, a poplatky za
děti do 12 let. Odvětvová spolupráce EU
spočívá na hodnotách, jako jsou dodržování lidských práv, demokracie a
právního státu, a právě tyto hodnoty vymezují spolupráci jejích
členských států a promítají se do právních předpisů, norem
a standardů EU. Přebírání norem a standardů EU v rámci
odvětvové spolupráce je v souladu s přáním partnerů
přiblížit se k EU a, co je hlavní, podpoří výše uvedené hodnoty.
Odvětvové reformy a spolupráce tedy přispějí k lepší správě
politických a ekonomických záležitostí, zvýší politickou a správní
transparentnost a odpovědnost, přispějí k socio-ekonomickému
rozvoji, předcházení a řešení konfliktů, budování státu a
většímu zapojení občanské společnosti. V
mnoha odvětvích, zejména v dopravě a energetice, se Komise
začíná zvláště zaměřovat na sousední region a hodlá tento
přístup rozšiřovat[12].
Toto sdělení v tomto duchu, a aniž by se pokoušelo podat
vyčerpávající informace, vymezuje v následujících odstavcích několik odvětví,
v nichž by se spolupráce EU a partnerských zemí mohla prohloubit a mohla by v nadcházejících
letech přinést konkrétní výsledky. · V odvětví energetiky bude Komise nadále podporovat jižního
koridoru pro přepravu plynu. Bude rovněž spolupracovat se sousedními
státy ve východní Evropě na bezpečném tranzitu energie v
transparentně provozované síti. Mimo to bude v roce 2012 jednat s partnery
v jižním Středomoří o možnosti uzavřít energetické partnerství,
které by bylo prvním krokem k integraci regionálního trhu s elektrickou energií
a energií z obnovitelných zdrojů v dlouhodobé perspektivě
vytvoření energetického společenství EU a jižního
Středomoří. · V oblasti průmyslu a podnikání by měla být
Evropsko-středomořská charta podniků změněna na
Evropsko-středomořskou iniciativu na podporu malých a středních
podniků. Partneři v jižním Středomoří by měli být
zapojeni do odvětvových a meziodvětvových sítí a akcí EU. Mělo
by docházet k výměně informací a osvědčených postupů v
oblasti udržitelného cestovního ruchu. · V oblasti letecké dopravy se v roce 2012 plánuje urychlení
jednání o uzavření všeobecných dohod o leteckých službách s Ukrajinou,
obnovení těchto jednání s Tuniskem a zahájení jednání s Ázerbájdžánem. · EU by měla v zájmu maximálního usnadnění obchodu dále propagovat
moderní celní postupy a řízení. Do této oblasti spadá
provádění strategického rámce pro celní spolupráci s východními partnery a
vyjednávání dohod o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu. · EU bude podporovat schopnost partnerských států napravovat
poškození životního prostředí a bude propagovat udržitelné
využívání přírodních zdrojů. Jedná se mimo jiné o oblasti
vodohospodářství, průmyslového znečištění,
nebezpečných pesticidů, kvality ovzduší, nakládání s odpady, ochrany
přírody a správy lesů, zlepšování systémů informací o životním
prostředí a správy v oblasti životního prostředí. EU bude partnerským
státům pomáhat lépe zohledňovat životní prostředí v jiných
odvětvových politikách, aby podpořila přechod k
ekologičtějšímu hospodářství, a to i udržitelnější
spotřebou a produkcí. EU bude s partnery ze sousedních zemí rovněž
více spolupracovat na Celosvětové konferenci OSN o udržitelném rozvoji,
která se bude konat v roce 2012. · Vytváření a provádění ambiciózních strategií v oblasti
klimatu představuje klíčovou výzvu, na jejímž řešení již EU
úzce spolupracuje s partnerským státy. EU bude podporovat přechod
těchto zemí na nízkouhlíkové hospodářství a zvýšení jejich odolnosti
vůči změně klimatu prostřednictvím budování kapacit,
sdílení informací a investic. Partnerským státům tak pomůže
provádět dohody z Cancúnu a Durbanu, zejména vypracovat strategie rozvoje
nízkouhlíkového hospodářství, zvýšit odolnost vůči
změně klimatu a poskytovat aktuální informace o cílech nebo
prováděných akcích. · Politika informační společnosti v rámci evropské
politiky sousedství usiluje o vytvoření spravedlivého, moderního,
otevřeného a transparentního telekomunikačního trhu, o otevřené
a aktivní využívání internetu pro všechny a o vznik rozmanitého mediálního
prostředí. Zajištění bezpečnosti, stability a odolnosti
internetu a dalších technologií elektronické komunikace je základním
stavebním kamenem demokracie a dynamického a inovačního podnikatelského
prostředí. V zájmu plného využití potenciálu informační
společnosti při zvyšování růstu a produktivity bude Komise
pokračovat v podpoře regulačních reforem, například
prostřednictvím sítí regulačních orgánů. Ve Středomoří
bude tato síť posílena a ve východním regionu bude vytvořena. Komise
bude rovněž podporovat zkvalitňování prostředí elektronických
komunikací v oblastech od síťového propojení po elektronické zdraví. Bude
rovněž zlepšovat vysokorychlostní propojení regionálních elektronických
infrastruktur pro výzkum a vzdělávání. Bude podporovat aktivní a
demokratické využívání informačních a komunikačních technologií a
internetu a přijme další opatření na podporu transparentního a
efektivního audiovizuálního a mediální regulačního prostředí. · V otázce vytváření „společného prostoru pro znalosti a
inovace“ Komise zvýší spolupráci s partnery a podpoří lepší práci v
sítí a koordinaci mezi partnerskými zeměmi a EU při stanovování a
synchronizaci výzkumných priorit. S cílem podpořit větší zapojení
vědeckých obcí v partnerských státech do 7. rámcového programu pro výzkum
a technologický vývoj Komise partnerské státy podpoří při zvyšování
výzkumné kapacity, přispěje k větší spolupráci mezi vědci a
vědeckými organizacemi z EU a ze států, na které se vztahuje evropská
politika sousedství, a posílí síť kontaktních bodů 7. rámcového programu.
Komise je kromě toho připravena vyjednat s partnery memoranda o
porozumění pro jejich přidružení k činnosti navazující na 7.
rámcový program. · Nový program pro zemědělství a rozvoj venkova v rámci
evropského sousedství (ENPARD) pomůže partnerským státům
efektivněji působit na zahraničních trzích, plně využít
výhody budoucích dohod o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu a
stimulovat domácí zemědělskou produkci. Komise se v tomto duchu
zapojí s partnerskými státy do podrobných politických dialogů s cílem
podpořit dlouhodobé strategie pro zemědělství a rozvoj venkova v
úzké spolupráci se všemi příslušným zúčastněnými stranami. · V oblasti statistik bude EU podporovat přijetí Kodexu
evropské statistiky, včetně zásady nezávislosti statistických
úřadů, přípravy a šíření vysoce kvalitních statistik
pokrývajících klíčové socio-ekonomické oblasti v souladu se standardy a
metodikou EU a využívání statistik pro rozhodování založené na
skutečnostech, které patří mezi hlavní složky řádné správy
věcí veřejných. EU posílí vzájemnou pomoc a regionální dimenzi
podpory této činnosti. · V oblasti námořní politiky EU posílí svou spolupráci se
sousedními státy s cílem přispět k vymezení společných cílů
pro dosažení udržitelného růstu a vytváření pracovních příležitostí
v tradičních i nových námořních odvětvích, podpoří pilotní
projekty v oblastech regionálního zájmu a bude usilovat o větší soudržnost
opatření financovaných z vnitřních a externích finančních
nástrojů EU. Konkrétně ve Středomoří Komise
společně s EIB a IMO zahájí společnou iniciativu pro získání
investic ze soukromého sektoru a pro zapojení finančních institucí do
námořního odvětví, zejména do oblasti infrastruktury, odborné
přípravy a dohledu na moři. Zvýší také spolupráci s pobřežními
partnerskými státy v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu,
aby podpořila udržitelnější využívání rybolovných zdrojů,
zlepšila kontrolu rybolovu a přispěla k potírání nelegálního,
nenahlášeného a neregulovaného rybolovu. Nová generace akčních plánů evropské
politiky sousedství (nebo rovnocenné dokumenty), které se dojednávají s mnoha
partnery, poskytnou aktuální politický rámec, který by měl EU a
členským státům umožnit lépe koordinovat finanční a
technickou pomoc. Programování, které v druhé polovině letošního roku
začne v rámci nového evropského nástroje sousedství (ENI), poskytne
členským státům, které o to budou mít zájem, skutečnou
příležitost vypracovat program své pomoci spolu s EU. Regionální spolupráce Arabské jaro nabízí nové příležitosti pro
regionální spolupráci v jižním sousedství. Mnohé problémy, které
partnerské státy řeší, lze efektivně zvládnout pouze na subregionální
nebo regionální úrovni. Evropská unie převzala severní
spolupředsednictví Unie pro Středomoří. Tento krok posílí provázánost
činnosti Unie pro Středomoří s evropskou politikou sousedství a zvýší
efektivitu podpory EU zemím v jižním Středomoří. EU bude i nadále
podporovat sekretariát Unie pro Středomoří, katalyzátor
projektů, které přinášejí konkrétní výsledky obyvatelům celé
středomořské oblasti. Komise je rovněž odhodlána dát v rámci
Unie pro Středomoří nový impuls odvětvovým dialogům. EU rovněž rozvinula strukturovanější
dialog s Ligou arabských států, který zahrnuje pravidelná setkání vysoké
představitelky s generálním tajemníkem Ligy, a zahájila konkrétní
spolupráci, včetně vytvoření situačního střediska a
školení pro diplomaty a volební pozorovatele. Povzbudivě se vyvíjí
dialog mezi Alžírskem a Marokem, což otvírá prostor pro zvýšenou
subregionální spolupráci v severní Africe, rovněž v kontextu skupiny 5+5.
EU je připravena podpořit tento dialog i další procesy regionální a
subregionální spolupráce a integrace, spolupracovat s příslušnými
regionálními organizacemi a zapojit se do příslušných procesů. Vysoká
představitelka a Komise proto hodlají předložit návrhy na posílení
vztahů Evropské unie a severní Afriky ve společném sdělení,
které bude vypracováno v nadcházejících měsících, pokud partnerské strany
v severní Africe jasně prokáží pokrok v regionální spolupráci. Evropská rada na svém březnovém zasedání
vyzvala k vypracování plánu, který by vymezil a vedl provádění politiky EU
vůči partnerům v oblasti jižního Středomoří. K tomuto
společnému sdělení je proto přiložena zpráva o provádění Partnerství
pro demokracii a sdílenou prosperitu, která vymezuje sledované cíle,
používané nástroje a opatření, která budou přijata do konce roku
2013. Ve východním sousedství se zvýšila regionální
spolupráce v oblasti řízení hranic, v souvislosti s misí EU pro pomoc na
hranicích Moldavska a Ukrajiny (EUBAM) a projektem Integrované
řízení hranic na jižním Kavkaze (SCIBM). Podrobnější informace o činnostech
plánovaných v rámci Východního partnerství jsou uvedeny ve společném
sdělení o plánu pro východní partnerství. Závěry EU v květnu minulého roku dokončila
zásadní přepracování své politiky sousedství, k němuž ji vedla
řada důvodů: potřeba podpořit proces přechodu k
demokracii, který probíhá v celém jižním sousedství EU, evropské aspirace
několika našich východních partnerů se související potřebou prohloubit
Východní partnerství a snaha využít nové příležitosti, které po svém
vstupu v platnost nabídla Lisabonská smlouva. Hodnocení provedené o rok
později je slibné. Z mnoha ohledů je dnešní sousedství EU demokratičtější
a otevřenější změnám, než tomu bylo před rokem. Nový
politický přístup EU je plně funkční. Většina partnerských
zemí ho uvítala a řada z nich již provádí politické a ekonomické reformy s
větším nasazením a více se zapojuje do spolupráce s EU. Přesto se jedná o dobu přechodu.
Partnerské země připravují nové ústavy, budují nové instituce, snaží
se dosáhnout vnitřního konsensu pro přechod k demokracii a volí nové
vedení. Bude to složitý, a v některých případech i nesmírně
obtížný proces. Je pochopitelné, že některé země budou muset nejprve vyřešit
své interní problémy a teprve potom budou moci plně obnovit dialog s EU na
téma reforem a zahájit jednání, která by mohla vytvořit podmínky pro lepší
obchodní vazby, hlubší ekonomickou a odvětvovou integraci a snadnější
mobilitu. V této situaci je nutné, aby EU splnila své
závazky vůči jižnímu sousedství a zvýšila své zapojení ve východním sousedství.
EU tím přispěje i ke své vlastní bezpečnosti a prosperitě.
Důvěryhodnost EU jako celosvětového hráče bude do velké
míry záviset i na její schopnosti rozhodně jednat ve svém sousedství. Z
tohoto důvodu a i přes ekonomické obtíže musí EU zůstat
otevřená a dívat se za své hranice, dále posilovat sousedské vztahy a
soustavně podporovat úsilí svých partnerů o vybudování
demokratičtějších, více prosperujících a tedy i stabilnějších
zemí. [1] COM(2011) 303, 25.5.2011. [2] K tomuto společnému sdělení je připojeno:
dvanáct zpráv o pokroku jednotlivých zemí, v nichž je vyhodnocen pokrok
provádění evropské politiky sousedství v roce 2011 ve dvanácti sousedních
zemích, s nimiž byl dohodnut akční plán EPS nebo ekvivalentní dokument,
dále dvě regionální zprávy o pokroku, které hodnotí pokrok
učiněný v roce 2011 při provádění Východního partnerství a
Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu, a jedna statistická příloha. [3] 1 miliarda EUR pro jižní sousedství EU a 150
milionů EUR pro východní sousedství EU. [4] SPRING (Podpora pro partnerství, reformy a růst
podporující začlenění), EaPIC (Program Východního partnerství pro
spolupráci a integraci) [5] COM (2012) … , 25.4.2012, Plán pro Východní sousedství
do vrcholné schůzky v roce 2013. [6] Pevná a udržitelná demokracie se vyznačuje
mimo jiné těmito prvky: svobodné a spravedlivé volby, svoboda sdružování,
projevu a shromažďování a svobodný tisk a média, právní stát s nezávislým
soudnictvím a právo na spravedlivý proces, boj proti korupci; reforma
sektorů bezpečnosti a vymáhání práva (včetně policie);
vytvoření demokratické kontroly ozbrojených a bezpečnostních sil. [7] COM(2011) 200, 8.3.2011. [8] 1 miliarda pro jižní sousedství EU a 150 milionů
pro východní sousedství EU. [9] Komise v prosinci 2011 přijala návrh rozhodnutí
Evropského parlamentu a Rady o ratifikaci změn ze strany EU (COM(2011)
905, 21.12.2011). [10] COM (2011) 500 v konečném znění, 29.6.2011, Rozpočet
– Evropa 2020. [11] Arménie, Moldavská republika, Ukrajina, v budoucnosti
možná Egypt a Gruzie. [12] Viz zejména sdělení Komise EU a její sousední
regiony: nový přístup ke spolupráci v oblasti dopravy, COM(2011) 415,
7.7.2011, a Energetická politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi,
COM(2011) 539, 7.9.2011.