This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52010XG0526(01)
Council conclusions of 11 May 2010 on the social dimension of education and training
Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy
Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy
Úř. věst. C 135, 26.5.2010, p. 2–7
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
26.5.2010 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 135/2 |
Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy
2010/C 135/02
RADA EVROPSKÉ UNIE,
S OHLEDEM NA:
1. |
závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 14. listopadu 2006 o efektivitě a rovném přístupu ve vzdělávání a odborné přípravě (1), v nichž se členské státy vyzývají, aby zajistily spravedlivé systémy vzdělávání a odborné přípravy, jejichž cílem je poskytnout příležitosti, přístup, zacházení a výsledky, jež jsou nezávislé na společensko-ekonomickém prostředí osob a jiných faktorech, které mohou vést ke znevýhodnění při vzdělávání; |
2. |
doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (2), které vyzdvihuje význam rozvíjení klíčových schopností u všech osob a příslušných opatření pro ty, kteří z důvodu znevýhodnění ve vzdělávání vyžadují pro uplatnění svého vzdělávacího potenciálu zvláštní podporu; |
3. |
usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 s názvem „Novými dovednostmi k novým povoláním“ (3), které zdůrazňuje potřebu předvídat potřeby v oblasti dovedností a zvyšování celkové úrovně dovedností, přičemž důraz by měl být kladen na vzdělávání a odbornou přípravu těch, jejichž úroveň dovedností je nízká, i těch, jimž hrozí hospodářské a sociální vyloučení; |
4. |
usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (4), v němž byl znovu potvrzen význam, jenž má růst příležitostí k celoživotnímu učení, rozšiřování přístupu k vysokoškolskému vzdělávání pro studenty, kteří nepatří k tradičním cílovým skupinám, a pro dospělé a rozvoj dimenze celoživotního učení u univerzit; |
5. |
závěry Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých (5), které zdůrazňují potřebu zvýšit kvalifikační úroveň stále značného počtu pracovníků s nízkou kvalifikací a vyzdvihují přínos vzdělávání dospělých, pokud jde o podporu sociální soudržnosti a hospodářského rozvoje; |
6. |
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (6), podle nějž je významnou překážkou začlenění do společnosti nedostatek základních dovedností a kvalifikací přizpůsobených potřebám trhu práce; |
7. |
závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (7), které zdůrazňují, že odborné vzdělávání a odborná příprava nejen podporují konkurenceschopnost, výkonnost podniků a inovace v kontextu globalizované ekonomiky, ale také rovný přístup, soudržnost, osobní rozvoj a aktivní občanství, a že přitažlivost odborného vzdělávání a odborné přípravy má být propagována mezi všemi cílovými skupinami; |
8. |
závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o přípravě mladých lidí na 21. století: agenda pro evropskou spolupráci v oblasti školství (8), které vyzývají členské státy, aby zajistily přístup k vysoce kvalitním vzdělávacím příležitostem a službám, zejména pro děti a mladé lidi, kteří mohou být znevýhodněni osobními, sociálními, kulturními nebo ekonomickými okolnostmi; |
9. |
závěry Rady ze dne 26. listopadu 2009 o vzdělávání dětí z rodin migrantů (9), v nichž se členské státy vyzývají, aby přijaly příslušná opatření na jejich požadované úrovni odpovědnosti – místní, regionální nebo celostátní – a zajistily, aby všem dětem byly poskytovány spravedlivé a rovné příležitosti, jakož i potřebná podpora pro rozvoj jejich plného potenciálu, a to bez ohledu na poměry, z nichž pocházejí; |
10. |
usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) (10), v němž byly členské státy vyzvány, aby mladým lidem zajistily rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě na všech úrovních a aby podpořily lepší návaznost mezi formálním vzděláváním a neformálním a zájmovým vzděláváním. |
A ZEJMÉNA S OHLEDEM NA:
závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) (11), které jako jeden ze svých čtyř strategických cílů uvádějí prosazování rovného přístupu, sociální soudržnosti a aktivního občanství a které definují pět referenčních úrovní evropských průměrných výsledků („evropské referenční úrovně“), jež rovněž kladou velký důraz na dosažení spravedlivosti,
A S OHLEDEM NA:
konferenci s názvem Vzdělávání přístupné všem: způsob podpory sociální soudržnosti konanou v Madridu ve dnech 11. až 12. března 2010.
KONSTATUJÍC, ŽE:
systémy vzdělávání a odborné přípravy napříč EU musí zajistit rovný přístup i špičkovou úroveň. Zvýšení úrovně dosaženého vzdělání a umožnění všem lidem získat klíčové kompetence má zásadní význam nejen pro hospodářský růst a konkurenceschopnost, ale také pro snížení chudoby a podporu sociálního začleňování.
Sociální začleňování prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy by mělo zajistit rovné příležitosti v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání i rovné zacházení, včetně vzdělávání přizpůsobeného potřebám jednotlivce. Mělo by zároveň zajistit rovné příležitosti k dosažení nejlepších výsledků, a to díky úsilí poskytnout všem lidem nejvyšší úroveň klíčových kompetencí.
JSOUC SI VĚDOMA, ŽE:
systémy vzdělávání a odborné přípravy výrazně přispívají k prohlubování sociální soudržnosti, aktivnímu občanství a osobnímu naplnění v evropských společnostech. Mají potenciál podporovat vzestupnou sociální mobilitu a přerušovat koloběh chudoby, sociálního znevýhodnění a vyloučení. Pokud budou tyto systémy přizpůsobeny různorodosti poměrů, z nichž občané pocházejí z hlediska kulturního bohatství, stávajících znalostí a dovedností a vzdělávacích potřeb, mohla by být jejich úloha dále posílena.
Vzdělávání není ani jedinou příčinou, ani jediným řešením sociálního vyloučení. Vzdělávací opatření sama o sobě zřejmě nedokáží zmírnit dopad vícenásobných znevýhodnění, a proto jsou zapotřebí mnohoodvětvové přístupy, jež umožní skloubit tato opatření s širšími sociálními a hospodářskými politikami.
Zvyšování mezinárodní konkurenceschopnosti vyžaduje vysoce odborné dovednosti ve spojení se schopností tvořit, inovovat a pracovat v multikulturním a mnohojazyčném prostředí. Spolu s demografickým tlakem je tak čím dál důležitější, aby systémy vzdělávání a odborné přípravy zvyšovaly celkovou úroveň dosaženého vzdělání a přitom zajistily, aby všem lidem, mladým i dospělým, – bez ohledu na jejich socioekonomické podmínky nebo osobní situaci – bylo umožněno prostřednictvím celoživotního učení rozvinout jejich plný potenciál. V tomto ohledu je třeba věnovat pozornost zejména nárokům osob se zvláštními vzdělávacími potřebami, osob z rodin migrantů a z romské komunity.
S pokračujícím prohlubováním sociálních dopadů hospodářské krize a v souvislosti s Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (12) je jasné, že toto hospodářské oslabení silně zasáhlo ty, kteří jsou nejvíce znevýhodněni, a zároveň ohrožuje rozpočtové snahy zaměřené na tyto skupiny.
UZNÁVÁ, ŽE:
má-li být Evropa konkurenceschopná a má-li prosperovat jako znalostní ekonomika založená na udržitelné a vysoké zaměstnanosti a posílené sociální soudržnosti – jak stanoví strategie Evropa 2020 –, je zásadně nezbytné přistupovat k úloze vzdělávání a odborné přípravy z hlediska celoživotního učení. Poskytování klíčových kompetencí všem na základě celoživotního učení bude hrát nesmírně důležitou úlohu při zlepšování zaměstnatelnosti občanů, jejich sociálního začlenění a osobního naplnění.
Vzhledem k evropským referenčním úrovním, jež byly dohodnuty v souvislosti se strategickým rámcem evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), je naléhavě zapotřebí snížit současný počet žáků s problémy v základních dovednostech, zejména ve čtení (současné údaje ukazují, že v průměru jeden ze čtyř žáků neumí řádně číst a psát), dále snížit počet žáků, kteří předčasně ukončují vzdělávání a odbornou přípravu, zvýšit účast na vzdělávání a péči v raném věku, zvýšit počet mladých lidí s terciárním vzděláním a zvýšit účast dospělých na celoživotním učení. Tyto potřeby jsou zvláště naléhavé u osob ze znevýhodněných poměrů, které mají podle statistik tendenci k výrazně horším výsledkům z hlediska všech těchto referenčních úrovní. Cílů strategického rámce lze dosáhnout pouze zaměřením se na potřeby osob ohrožených sociálním vyloučením.
DOMNÍVÁ SE, ŽE:
z rozdílů v míře sociálního začlenění v různých členských státech vyplývá, že v EU je i nadále značný prostor pro snížení nerovnosti a vyloučení, a to jak prostřednictvím strukturálních změn, tak dodatečnou podporou studujících vystavených riziku sociálního vyloučení. Rovný přístup a špičková úroveň se navzájem nevylučují, nýbrž doplňují, a mělo by se o ně usilovat na vnitrostátní i evropské úrovni. Situace v jednotlivých členských státech je sice odlišná, evropská spolupráce však může pomoci nalézt způsoby, jak podporovat sociální začlenění a rovný přístup při současném zachování špičkové úrovně.
Systémy, které zastávají vysoké standardy kvality pro všechny bez rozdílu a posilují odpovědnost, podporují individuální, komplexní přístupy a včasnou intervenci a zaměřují se zejména na znevýhodněné žáky a studenty, se mohou stát silnou hnací silou při podpoře sociálního začleňování.
Významnou úlohu při usnadňování rovného přístupu, zvláště ve vysokoškolském vzdělávání, mohou plnit programy podpory studentů, např. granty, půjčky a další nepeněžní výhody. Vzhledem k rostoucímu tlaku na finanční prostředky investované do vzdělávání bude důležité dosáhnout vyšší efektivity veřejných investic; při rozhodování může pomoci analýza struktury a dopadů různých finančních programů.
DÁLE SE DOMNÍVÁ, ŽE:
pokud jde o předškolní a školní vzdělávání:
1. |
Účast na vysoce kvalitním vzdělávání a péči v raném věku poskytovaných vysoce kvalifikovaným personálem při adekvátním poměru mezi počtem dětí a příslušných pracovníků přináší kladné výsledky u všech dětí a největší prospěch přináší nejvíce znevýhodněným dětem. Vyšší účasti dětí ze znevýhodněných poměrů lze dosáhnout poskytováním vhodných pobídek a podpory, uzpůsobením vzdělávání potřebám a zvýšením jeho dostupnosti (13). |
2. |
Zajištění vysoce kvalitního vzdělávání, jež poskytuje klíčové kompetence všem, je jedním z nejúčinnějších způsobů podpory sociálního začlenění. Školy s velkým poměrem žáků ze znevýhodněných poměrů potřebují dodatečnou podporu. |
3. |
Aby byla prevence předčasného ukončení školní docházky úspěšná, je třeba vypracovat poznatky o skupinách s rizikem předčasného ukončení školní docházky (např. z důvodu osobní situace nebo socioekonomických podmínek či z důvodu poruch učení) na místní, regionální a celostátní úrovni a vyvinout mechanismy pro včasnou identifikaci jedinců, u nichž toto riziko existuje. Měly by být provedeny komplexní meziodvětvové strategie obsahující celou škálu celoškolních a systémových politik cílených na různé faktory předčasného ukončení školní docházky. Individualizovaná podpora pro žáky, kterým takové riziko hrozí, se může týkat mj. poskytování individuálního učení, poradenství, mentorských a instruktorských programů, sociální podpory a mimoškolní činnosti podporující učení. |
4. |
Na úrovni jednotlivých vzdělávacích institucí pak tyto strategie pro začlenění vyžadují silné vedení a systematické sledování výsledků a kvality, inovativní, vysoce kvalitní výuku, již umožní náležitá odborná příprava učitelů, posílení jejich postavení a motivace, spolupráce s odborníky jiných profesí a zajištění přiměřených zdrojů. Poskytování integrovanější podpory potřebným studujícím vyžaduje spolupráci s rodiči a zainteresovanými stranami v rámci vlastního společenství, například v oblastech jako je mimoškolní neformální a zájmové vzdělávání a informální učení. |
5. |
Vytvoření podmínek pro úspěšné začlenění žáků se zvláštními potřebami do běžného prostředí je přínosem pro všechny studující. Častější využívání individuálních přístupů, včetně individuálních plánů učení a využití hodnocení k podpoře procesu učení, školení vyučujících na téma zvládání a využívání rozmanitosti, podpora kooperativní výuky a učení a rozšíření přístupu a účasti – to jsou způsoby, jak lze zvýšit kvalitu pro všechny. |
pokud jde o odborné vzdělávání a přípravu:
— |
Rozmanitá nabídka odborné přípravy s větším důrazem na klíčové kompetence, včetně průřezových, může jednotlivcům poskytnout tolik potřebné cesty ke zlepšení kvalifikace a tím pádem k přístupu na trh práce. V případě znevýhodněných skupin lze význam odborného vzdělávání a přípravy zvýšit jejím uzpůsobením potřebám jednotlivých studujících, posílením odborného vedení a poradenství, uznáním různých forem předchozího učení a podporováním alternativních schémat učení v zaměstnání. Klíčem k aktivnímu začleňovacímu přístupu a ke snížení nezaměstnanosti v případě průmyslových změn je zvýšení účasti na dalším odborném vzdělávání a přípravě, a to zejména v případě osob s nízkou kvalifikací. |
pokud jde o vysokoškolské vzdělávání:
1. |
Zvýšení ambicí a usnadnění přístupu studentů ze znevýhodněných poměrů vyžaduje posílení programů finanční podpory a další pobídky a zkvalitnění jejich struktury. Finančně dostupné, přístupné, dostačující a přenositelné studentské půjčky podobně jako granty udělované na základě průzkumu majetkových poměrů mohou zvýšit účast těch, kteří si nemohou dovolit náklady vysokoškolského vzdělávání. |
2. |
Pružnější a rozmanitější formy učení – např. uznání předchozího učení, vzdělávání formou částečného studia a dálkové studium – mohou dovolit skloubit vysokoškolské vzdělávání s pracovními nebo rodinnými povinnostmi a podpořit širší účast. Prováděním opatření zaměřených na sledování míry retence studentů ve vysokoškolském vzdělávání a jejího zvyšování, poskytování individuální podpory, zkvalitňování vedení, mentorování a odborné přípravy – především během raných fází vysokoškolského studia – lze zvýšit počet studentů ze znevýhodněných rodin, kteří dokončí vysokoškolské vzdělání. |
3. |
Je zapotřebí zvláště dbát na to, aby byly zejména v oblasti financování plně zohledněny potřeby znevýhodněných studentů, kteří často nemohou využívat nabízených programů mobility. |
4. |
Boj proti nerovnosti, chudobě a sociálnímu vyloučení lze posílit uznáním skutečnosti, že vysokoškolské instituce mají sociální odpovědnost navracet společnosti prospěch, který ze znalostí plyne, dávat znalosti k dispozici širšímu společenství – na místní i globální úrovni – a reagovat na společenské potřeby. |
5. |
Vysokoškolské instituce mohou rovněž vyjádřit sociální odpovědnost tím, že dají své zdroje k dispozici dospělým a neformálním a zájmovým studujícím, posílí výzkum týkající se sociálního vyloučení, podpoří inovace a aktualizují vzdělávací prostředky a metodiku. |
pokud jde o vzdělávání dospělých:
1. |
Rozšířením přístupu ke vzdělávání dospělých mohu vzniknout nové možnosti aktivního začleňování a silnějšího sociálního zapojení, obzvláště u méně kvalifikovaných osob, nezaměstnaných, dospělých se zvláštními potřebami, starších lidí a migrantů. Zejména v případě migrantů je při podpoře sociálního začleňování i zlepšení základních dovedností a zvýšení zaměstnatelnosti nesmírně důležité zvládnutí jazyka nebo jazyků hostitelské země. |
2. |
Při oslovení znevýhodněných a ohrožených skupin hraje ústřední úlohu vzdělávání dospělých nabízené v mnoha různých prostředích se zapojením řady zainteresovaných stran (např. veřejný a soukromý sektor, vysokoškolské instituce, místní společenství a nevládní organizace) a zahrnutím učení z důvodů osobních, občanských, sociálních a pracovních. Pokud jde konkrétně o učení související se zaměstnáním, mohou podniky prokázat svou sociální odpovědnost lepším předvídáním strukturálních změn a poskytováním příležitostí k rekvalifikaci. |
3. |
Je možné posoudit potenciál mezigeneračního učení jakožto prostředku ke sdílení znalostí a odbornosti a posílení komunikace a solidarity mezi mladší a starší generací za účelem překlenutí rostoucích rozdílů v oblasti digitálních technologií a snížení společenské izolace. |
z pohledu celoživotního učení:
— |
Systémy vzdělávání a odborné přípravy s pružnými formami, které otevírají příležitosti na co nejdelší dobu a které se dokážou vyhnout „slepým uličkám“, přispívají k překonávání znevýhodnění. Pomáhají rovněž uniknout socioekonomické či kulturní marginalizaci a situacím, kdy se lidé nechávají brzdit nízkým očekáváním. Celoživotní poradenství a uznávání získaných dovedností, včetně uznávání předchozího učení a zkušeností, a diverzifikace přijímacích modelů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského vzdělávání a vzdělávání dospělých, a věnování větší pozornosti kvalitě a atraktivitě vzdělávacího prostředí může studujícím pomoci v období přechodů. K tomu, aby bylo možné oslovit znevýhodněné skupiny mimo systémy vzdělávání a odborné přípravy, je třeba inovovat způsoby poradenství a spolupráce s dalšími sociálními službami a občanskou společností. |
VYZÝVÁ PROTO ČLENSKÉ STÁTY, ABY:
v oblasti předškolního a školního vzdělávání:
1. |
zajistily širší přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a péči v raném věku s cílem umožnit všem dětem, zejména dětem ze znevýhodněných poměrů nebo dětem se zvláštními vzdělávacími potřebami, „jistý start“ a současně zvýšit motivaci dětí se učit; |
2. |
zlepšily kvalitu poskytovaného vzdělání ve školách a snížily rozdíly mezi školami i v rámci škol za účelem boje proti potenciální socioekonomické nebo kulturní marginalizaci; |
3. |
se zaměřily na získávání elementárních základních dovedností, jako je především schopnost číst, psát a počítat a jazykové dovednosti, a to zejména v případě žáků z rodin migrantů; |
4. |
podpořily vytváření sítí mezi školami za účelem výměny zkušeností a osvědčených postupů; |
5. |
posílily snahy předcházet předčasnému ukončení školní docházky prostřednictvím vývoje systémů včasného varování upozorňujících na žáky, kterým takové riziko hrozí; podporovaly celoškolní strategie začleňování zaměřené na kvalitu a podpořené odpovídajícím vedením a odbornou přípravou učitelů z hlediska celoživotního učení; |
6. |
vypracovaly více individualizované přístupy a systémové reakce určené k podpoře všech žáků a poskytovaly další pomoc osobám ze znevýhodněných poměrů a osobám se zvláštními potřebami; |
7. |
posílily relevanci školního vzdělání s cílem zvýšit ambice žáků a podnítit nejen schopnost se učit, ale i motivaci se učit; |
8. |
zvýšily atraktivnost pedagogického povolání, poskytovaly náležitou odbornou přípravu při zaměstnání a zajistily silné vedení škol; |
9. |
zajistily, že školy budou více odpovědné vůči celé společnosti, posílily partnerství mezi školou a rodiči, podniky a místními společenstvími a dále integrovaly formální a neformální činnosti; |
10. |
podporovaly úspěšné začleňovací vzdělávací přístupy ke všem žákům, včetně žáků se zvláštními potřebami, tím, že ze škol vytvoří vzdělávací společenství, která přispívají k začleňování a vzájemné podpoře a kde je uznáván talent všech žáků; sledovaly dopad těchto přístupů, zejména za účelem zvýšení přístupu a počtu absolventů mezi studujícími se zvláštními potřebami na všech úrovních vzdělávacího systému. |
v oblasti odborného vzdělávání a přípravy:
1. |
posílily získávání klíčových kompetencí prostřednictvím forem a programů odborného vzdělávání a pečlivěji se věnovaly potřebám znevýhodněných studujících; |
2. |
dále rozvinuly odborné vzdělávání a přípravu, které studujícím umožní stanovit si formu učení přizpůsobenou jejich vlastním potřebám; |
3. |
se snažily zajistit řádnou integraci systémů odborného vzdělávání a přípravy do obecných vzdělávacích a výukových systémů, včetně pružných forem studia, které studujícím umožní postupovat z jednoho oboru do dalšího a dále do zaměstnání; |
4. |
posílily činnosti související s vedením studentů a poradenstvím a příslušné vzdělávání učitelů s cílem podpořit studenty při volbě povolání a přechodu mezi jednotlivými školami nebo ze škol do pracovního procesu; to je důležité zejména pro úspěšné zapojení na trhu práce a pro začlenění studentů se zvláštními potřebami. |
v oblasti vysokoškolského vzdělávání:
1. |
podporovaly rozšiřování přístupu například posilováním programů finanční podpory pro studenty a prostřednictvím pružných a diverzifikovaných forem učení; |
2. |
rozvíjely politiky zaměřené na zvýšení počtu osob s dokončeným vysokoškolským vzděláním, kromě jiného prostřednictvím posílení individuální podpory, vedení a mentorování studujících; |
3. |
pokračovaly, pokud jde o mobilitu ve vzdělávání, v odstraňování bariér, rozšiřování příležitostí a zvyšování kvality i poskytováním odpovídajících pobídek pro mobilitu studentů ze znevýhodněných poměrů; |
4. |
podporovaly zvláštní programy pro dospělé studenty a další netradiční studující. |
v oblasti vzdělávání dospělých:
1. |
posilovaly politiky, které lidem s nízkou kvalifikací, nezaměstnaným dospělým, popřípadě občanům z rodin migrantů umožní získat kvalifikaci nebo zvýšit dovednosti („o krok dál“) a mladým dospělým poskytne více možností, jak v rámci „druhé příležitosti“ získat vzdělání; |
2. |
podpořily opatření s cílem zajistit všem bez rozdílu přístup k základním dovednostem a klíčovým kompetencím, jež jsou ve znalostní společnosti nezbytné k životu i studiu, obzvláště pak ke gramotnosti a dovednostem v oblasti informačních a komunikačních technologií; |
a obecně, aby posilovaly sociální rozměr systémů vzdělávání a odborné přípravy tím, že:
1. |
zvýší pružnost a prostupnost forem vzdělávání a odstraní překážky bránící účasti na jednotlivých systémech vzdělávání a odborné přípravy a mobilitě mezi nimi; |
2. |
vytvoří užší vazby mezi oblastí vzdělávání, světem práce a celou společností v zájmu zvýšení zaměstnatelnosti a aktivního občanství; |
3. |
zavedou systémy pro uznávání předchozího učení, včetně informálního učení a neformálního a zájmového vzdělávání, a zvýší využití celoživotního vedení u znevýhodněných studujících a studujících s nízkou kvalifikací; |
4. |
zhodnotí dopad a účinnost opatření finanční podpory zaměřených na znevýhodněné osoby i dopad organizace a struktury vzdělávacích systémů na tyto osoby; |
5. |
zváží shromažďování údajů o výsledcích, počtu osob s nedokončenou školní docházkou, socioekonomickém prostředí studujících, a to především v odborném vzdělávání a přípravě, vysokoškolském vzdělávání a vzdělávání dospělých; |
6. |
zváží stanovení kvantifikovaných cílů v oblasti sociálního začleňování prostřednictvím vzdělávání, které budou odpovídat situaci v jednotlivých členských státech; |
7. |
zváží vypracování integrovaného přístupu k těmto cílům v koordinaci s dalšími politikami; |
8. |
vyčlení přiměřené zdroje pro znevýhodněné žáky a školy a ve vhodných případech rozšíří použití Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj, aby se tak prostřednictvím vzdělání omezilo sociální vyloučení. |
VYZÝVÁ PROTO ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:
1. |
dále spolupracovaly na strategické prioritě podporování rovného přístupu, sociální soudržnosti a aktivního občanství prostřednictvím aktivního využívání otevřené metody koordinace v kontextu strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), prováděním sociálního rozměru boloňského a kodaňského procesu a přijetím opatření v souladu se závěry Rady z roku 2008 o vzdělávání dospělých; |
2. |
se snažily aktivně využívat každého z prvků programu celoživotního učení a případně Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj a programu Progress s cílem posílit sociální začleňování prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy a v návrzích na příští generace programů se na tento rozměr vytrvale a pevně soustředily; |
3. |
prosazovaly a podporovaly větší účast studujících ze znevýhodněných poměrů nebo se zvláštními potřebami v mezinárodních programech mobility, partnerstvích a projektech, především v těch, které vznikly v rámci programu celoživotního učení; |
4. |
podporovaly srovnávací výzkum účinnosti politik zvyšujících rovný přístup ve vzdělávání a odborné přípravě, ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi rozšiřovaly vědomostní základnu a zajistily šíření výsledků výzkumu; |
5. |
prosazovaly vzdělávání a odbornou přípravu jako klíčové nástroje k dosažení cílů sociálního začlenění a procesu sociální ochrany. |
(1) Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 3.
(2) Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.
(3) Úř. věst. C 290, 4.12.2007, s. 1.
(4) Dokument 16096/1/07 REV 1.
(5) Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 10.
(6) Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.
(7) Úř. věst. C 18, 24.1.2009, s. 6.
(8) Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 20.
(9) Úř. věst. C 301, 11.12.2009, s. 5.
(10) Úř. věst. C 311, 19.12.2009, s. 1.
(11) Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.
(12) Viz poznámka pod čarou 6.
(13) Pro účely tohoto znění zahrnuje pojem „znevýhodněné poměry“ podle potřeby i žáky se zvláštními vzdělávacími potřebami.