This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document DD_2013_07_017_HR
Službeni list Europske unije
Posebno izdanje 2013.
07. Prometna politika
Svezak 017
Službeni list Europske unije
Posebno izdanje 2013.
07. Prometna politika
Svezak 017
Službeni list Europske unije |
1977-0588 doi:10.3002/19770588.2013.07.017.hrv |
|
![]() Hrvatsko izdanje |
07. Prometna politika Svezak 017 Posebno izdanje 2013. |
|
Referenca |
|
Sadržaj |
|
|||
Godina |
SL |
Stranica |
|
|
||
|
|
Uvodna napomena |
||||
1983 |
L 010 |
1 |
|
|
31983R0056 |
|
|
|
|||||
1998 |
L 194 |
15 |
|
|
31998D0434 |
|
|
|
|||||
1998 |
L 194 |
16 |
|
|
21998A0710(01) |
|
|
|
|||||
2004 |
L 138 |
50 |
|
|
32004R0793 |
|
|
|
|||||
2006 |
L 157 |
8 |
|
|
32006L0038 |
|
|
|
|||||
2007 |
L 134 |
4 |
|
|
22007A0525(01) |
|
|
|
|||||
2009 |
L 199 |
22 |
|
|
32009D0556 |
|
|
|
|||||
2009 |
L 199 |
24 |
|
|
22009A0731(01) |
|
|
|
|||||
2011 |
L 185 |
1 |
|
|
32011R0677 |
|
|
|
Uredba Komisije (EU) br. 677/2011 od 7. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 (1) |
||||
2011 |
L 298 |
1 |
|
|
32011R1149 |
|
|
|
Uredba Komisije (EU) br. 1149/2011 od 21. listopada 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2042/2003 o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove (1) |
||||
2012 |
L 100 |
1 |
|
|
32012R0290 |
|
|
|
|||||
|
|
|
||||
|
(1) Tekst značajan za EGP |
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
1 |
Uvodna napomena
U skladu s člankom 52. Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, potpisanog 9. prosinca 2011., tekstovi akata institucija donesenih prije pristupanja koje su te institucije sastavile na hrvatskom jeziku od dana pristupanja vjerodostojni su pod istim uvjetima kao i tekstovi sastavljeni na sadašnjim službenim jezicima. Tim se člankom također predviđa da se tekstovi objavljuju u Službenom listu Europske unije ako su tekstovi na sadašnjim jezicima tako objavljeni.
U skladu s tim člankom objavljuje se posebno izdanje Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku, koje sadržava tekstove obvezujućih općih akata. To izdanje obuhvaća akte usvojene u razdoblju od 1952. godine do dana pristupanja.
Objavljeni tekstovi podijeljeni su na 20 poglavlja koja slijede raspored iz Registra važećeg zakonodavstva Europske unije, i to:
01 |
Opća, financijska i institucionalna pitanja |
02 |
Carinska unija i slobodno kretanje robe |
03 |
Poljoprivreda |
04 |
Ribarstvo |
05 |
Sloboda kretanja radnika i socijalna politika |
06 |
Pravo poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga |
07 |
Prometna politika |
08 |
Politika tržišnog natjecanja |
09 |
Porezi |
10 |
Ekonomska i monetarna politika i slobodno kretanje kapitala |
11 |
Vanjski odnosi |
12 |
Energetika |
13 |
Industrijska politika i unutarnje tržište |
14 |
Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata |
15 |
Okoliš, potrošači i zaštita zdravlja |
16 |
Znanost, informiranje, obrazovanje i kultura |
17 |
Pravo poduzećâ |
18 |
Zajednička vanjska i sigurnosna politika |
19 |
Područje slobode, sigurnosti i pravde |
20 |
Europa građana |
Spomenuti registar, koji vodi Ured za publikacije, dostupan je na internetu (eur-lex.europa.eu) na službenim jezicima Europske unije. Bibliografskoj bilješci svakog akta može se pristupiti putem registra, gdje se mogu pronaći upućivanja na posebno izdanje i na ostale analitičke metapodatke.
Akti objavljeni u posebnom izdanju, uz određene iznimke, objavljuju se u obliku u kojem su bili objavljeni u Službenom listu na izvornim službenim jezicima. Stoga pri uporabi posebnog izdanja treba uzeti u obzir naknadne izmjene, prilagodbe ili odstupanja koje su usvojile institucije, Europska središnja banka ili su predviđene u Aktu o pristupanju.
Iznimno, kad se opsežni tehnički prilozi poslije zamijene novim prilozima, navodi se samo upućivanje na posljednji akt koji zamjenjuje prilog. Takav je slučaj u pojedinim aktima koji sadržavaju popise carinskih oznaka (poglavlje 02), aktima o prijevozu opasnih tvari, aktima o pakiranju i označivanju tih tvari (poglavlja 07 i 13) te nekima od protokola i priloga Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru.
Također, Pravilnik o osoblju objavljuje se kao pročišćeni tekst koji obuhvaća sve izmjene do kraja 2012. godine. Daljnje izmjene objavljuju se u izvornom obliku.
Posebno izdanje sadržava dva sustava numeracije stranica:
i. |
izvorna numeracija stranica, zajedno s datumom objave francuskog, talijanskog, njemačkog i nizozemskog izdanja Službenog lista, engleskog i danskog izdanja od 1. siječnja 1973., grčkog izdanja od 1. siječnja 1981., španjolskog i portugalskog izdanja od 1. siječnja 1986., finskog i švedskog izdanja od 1. siječnja 1995., češkog, estonskog, latvijskog, litavskog, mađarskog, malteškog, poljskog, slovačkog i slovenskog izdanja od 1. svibnja 2004. te bugarskog i rumunjskog izdanja od 1. siječnja 2007. U numeraciji stranica postoje praznine jer svi akti objavljeni u to vrijeme nisu objavljeni u posebnom izdanju. Kada se prilikom citiranja akata upućuje na Službeni list, potrebno je navesti stranicu sukladno izvornoj numeraciji; |
ii. |
numeracija stranica posebnog izdanja neprekinuta je i ne smije se navoditi prilikom citiranja akata. |
Do lipnja 1967. numeracija stranica u Službenom listu počinjala je iznova svake godine. Od tada nadalje svaki broj Službenog lista počinje na prvoj stranici.
Od 1. siječnja 1968. Službeni list podijeljen je na dva dijela:
— |
Zakonodavstvo („L”), |
— |
Informacije i objave („C”). |
Od 1. veljače 2003. prijašnje ime „Službeni list Europskih zajednica” promijenjeno je, na temelju Ugovora iz Nice, u „Službeni list Europske unije”.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
3 |
31983R0056
L 010/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
UREDBA VIJEĆA (EEZ) br. 56/83
od 16. prosinca 1982.
o provedbi Sporazuma o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR)
VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 75.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (2),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
budući da je Zajednica sukladno Odluci 82/505/EEZ (4) sklopila Sporazum o povremenom međunarodnom putničkom cestovnom prijevozu koji se obavlja autobusima (ASOR);
budući da se stoga navedeni Sporazum primjenjuje na takve usluge prijevoza između Zajednice i ostalih ugovornih stranaka koje su ga ratificirale;
budući da se člankom 13. ASOR-a predviđa da će ugovorne stranke usvojiti mjere potrebne za provedbu Sporazuma;
budući da je, radi provedbe ASOR-a u Zajednici, potrebno utvrditi određene ovlasti Vijeća, Komisije i država članica;
budući da se načelo iz članka 14. stavka 2. ASOR-a, da nadležna tijela izvješćuju jedna druge o prekršajima koje je na njihovom državnom području počinio prijevoznik s poslovnim nastanom na državnom području druge ugovorne stranke i, prema potrebi, o izrečenoj kazni, također treba primjenjivati na kršenje ASOR-a koje je na državnom području države članice počinio prijevoznik s poslovnim nastanom u drugoj državi članici,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Nadležna tijela navedena u članku 2. stavku 2., članku 4. stavku 4., člancima 6. i 10., članku 13. stavku 1. i članku 14. ASOR-a su nadležna tijela dotičnih država članica. Ta tijela, prema potrebi, određuju agencije iz članka 6. ASOR-a.
Članak 2.
Ako uvjeti iz članka 5. stavka 2. nisu ispunjeni, povremeni prijevozi navedeni u članku 2. stavku 1. točki (c) ASOR-a mogu u skladu s člankom 5. stavkom 3. biti podložni prijevoznoj dozvoli koju izdaju nadležna tijela dotičnih država članica.
Članak 3.
Predložak dokumenta iz članka 11. ASOR-a tvrdih zelenih korica koji sadrži tekst sa prednje i sa zadnje strane naslovne stranice kontrolnog dokumenta na svim službenim jezicima svih ugovornih stranaka izdaju nadležna tijela države članice u kojoj je vozilo registrirano ili ovlaštena agencija.
Članak 4.
Mjere navedene u članku 13. stavku 1. ASOR-a, potrebne za njegovu provedbu, donose nadležna tijela država članica.
Članak 5.
Ako se nadležna tijela država članica u skladu s člankom 10. ASOR-a dvostrano ili višestrano dogovore s nadležnim tijelima ostalih ugovornih stranaka da nije potrebno sastaviti popis putnika, dotične države članice o tome obavješćuju Komisiju.
Članak 6.
Pored informacija predviđenih člankom 14. stavkom 2. ASOR-a, nadležna tijela država članica izvješćuju jedna druge o kršenju ASOR-a koje su na njihovom području počinili prijevoznici s poslovnim nastanom u drugoj državi članici i o izrečenoj kazni.
Članak 7.
1. Komisija obavješćuje države članice o svakoj izjavi ugovorne stranke danoj u trenutku potpisivanja ASOR-a u skladu s člankom 17. stavkom 1. ASOR-a, da se ta država članica ne smatra vezanom člankom 5. stavkom 2. točkom (b) ASOR-a.
2. Također, Komisija obavješćuje države članice o svakom povlačenju takve izjave u skladu s člankom 17. stavkom 2. ASOR-a.
Članak 8.
1. Kada država članica naiđe na poteškoće u primjeni ASOR-a ili mjera poduzetih u skladu s člankom 13. ASOR-a, ona obavješćuje Komisiju i ostale države članice. Komisija provodi ispitivanje te se o mogućim rješenjima savjetuje s dotičnim državama članicama.
2. Prema potrebi, Komisija zahtijeva sazivanje sastanka ugovornih stranaka u skladu s člankom 16. stavkom 1. ASOR-a.
3. Kad Tajništvo Europske konferencije ministara prometa (ECMT) obavijesti Komisiju da je druga ugovorna stranka zatražila sazivanje sastanka ugovornih stranaka u skladu s člankom 16. stavkom 1. ASOR-a, postupak iz gore navedenog stavka 1. primjenjuje se na odgovarajući način.
Članak 9.
1. Ako država članica smatra da je potrebna izmjena ASOR-a, prosljeđuje Komisiji obrazloženi zahtjev i o tome obavješćuje ostale države članice. Komisija ispituje zahtjev i savjetuje se s državama članicama.
2. Komisija Vijeću dostavlja izvješće o rezultatima ispitivanja, prema potrebi, zajedno s prijedlogom kojim se Komisiju ovlašćuje da u ime Zajednice pregovara s ostalim ugovornim strankama.
3. Prema potrebi, Komisija u skladu s člankom 19. stavkom 1. ASOR-a zahtijeva sazivanje konferencije radi izmjene ASOR-a.
4. Kad Tajništvo ECMT-a obavijesti Komisiju da je druga ugovorna stranka u skladu s člankom 19. stavkom 1. ASOR-a zatražila sazivanje konferencije radi izmjene ASOR-a, postupak iz gore navedenih stavaka 1. i 2. primijenjuje se na odgovarajući način.
Članak 10.
1. Ako država članica smatra potrebnim povući se iz ASOR-a, ona Komisiji dostavlja obrazloženi zahtjev i o njemu obavješćuje ostale države članice. Komisija ispituje zahtjev i savjetuje se s državama članicama.
2. Komisija Vijeću dostavlja izvješće o rezultatima ispitivanja, prema potrebi, zajedno s prijedlogom odluke o otkazu ASOR-a u skladu s člankom 20. stavkom 2. ASOR-a.
3. Prema potrebi, Komisija izvješćuje o otkazu ASOR-a u skladu s člankom 20. stavkom 2. ASOR-a.
Članak 11.
Komisija obavješćuje države članice o:
— |
svakom odobrenju ili ratifikaciji ASOR-a od strane ugovorne stranke nakon njegova stupanja na snagu u skladu s člankom 18. stavkom 3. ASOR-a, |
— |
svakom otkazu ASOR-a od strane druge ugovorne stranke o kojem je izviješćeno u skladu s člankom 20. stavkom 2. ASOR-a. |
Članak 12.
1. Komisija dostavlja ovu Uredbu Tajništvu ECMT-a u skladu s člankom 13. stavkom 2. ASOR-a.
2. Svaka država članica obavješćuje Komisiju o mjerama poduzetim na temelju ove Uredbe i posebno o imenima nadležnih tijela određenih za provedbu ASOR-a. Komisija obavješćuje ostale države članice i, u skladu s člankom 13. stavkom 2. ASOR-a, Tajništvo ECMT-a.
3. Komisija obavješćuje države članice o mjerama iz članka 13. stavka 1. ASOR-a koje su poduzele ostale ugovorne stranke i o kojima je Komisiju obavijestilo Tajništvo ECMT-a u skladu s člankom 13. stavkom 2. ASOR-a.
Članak 13.
Države članice pravovremeno poduzimaju mjere koje su u skladu s ovom Uredbom potrebne kako bi osigurale provedbu ASOR-a od dana njegova stupanja na snagu (5).
Članak 14.
Ova Uredba stupa na snagu 1. veljače 1983.
Članci od 1. do 12. primjenjuju se od dana stupanja na snagu ASOR-a.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 1982.
Za Vijeće
Predsjednik
A. MELCHIOR
(1) SL C 265, 9.10.1982., str. 3.
(2) SL C 304, 22.11.1982., str. 252.
(3) Mišljenje dostavljeno 15. prosinca 1982. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(4) SL L 230, 5.8.1982., str. 38.
(5) Stupanje na snagu ASOR-a objavljuje Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europskih zajednica.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
6 |
31998D0434
L 194/15 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
ODLUKA VIJEĆA
od 18. lipnja 1998.
o Sporazumu između Europske zajednice, Europske svemirske agencije i Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe o europskom doprinosu razvoju globalnog satelitskog navigacijskog sustava (GNSS)
(98/434/EZ)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 75. stavak 1., članak 84. stavak 2. i članak 130.m, u vezi s njegovim člankom 228. stavkom 2. prvom rečenicom, člankom 228. stavkom 3. prvim podstavkom i njegovim člankom 228. stavkom 4.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
budući da Zajednica može, u okviru svojih ovlasti, doprinijeti provedbi globalnog satelitskog navigacijskog sustava;
budući da treba odobriti Sporazum između Europske zajednice, Europske svemirske agencije i Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe o europskom doprinosu razvoju globalnog satelitskog navigacijskog sustava (GNSS),
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Ovime se u ime Zajednice odobrava Sporazum između Europske zajednice, Europske svemirske agencije i Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe o europskom doprinosu razvoju globalnog satelitskog navigacijskog sustava (GNSS).
Tekst Sporazuma i njegovih tehničkih priloga priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
1. Zajednicu u zajedničkom odboru iz članka 5. Sporazuma, predstavlja Komisija.
2. Vijeće na prijedlog Komisije usvaja stajalište Zajednice o pitanjima na koja se odnosi članak 5. stavak 4. Sporazuma; Komisija nakon savjetovanja s odborom predstavnika država članica utvrđuje stajalište Zajednice u pogledu pitanja na koja se odnosi članak 5. stavci 1., 2. i 3.
3. Komisija je ovlaštena u ime Zajednice odobriti izmjene navedene u članku 5. stavku 4. Sporazuma.
Članak 3.
Predsjednik Vijeća ovlašten je imenovati potpisnika Sporazuma u ime Zajednice.
Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 1998.
Za Vijeće
Predsjednik
G. STRANG
(1) SL C 337, 7.11.1997., str. 37.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
7 |
21998A0710(01)
L 194/16 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
SPORAZUM
između Europske zajednice, Europske svemirske agencije i Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe o europskom doprinosu razvoju globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)
EUROPSKA ZAJEDNICA, dalje u tekstu „Zajednica”, koju zastupa,
i
EUROPSKA SVEMIRSKA AGENCIJA, osnovana Konvencijom o Europskoj svemirskoj agenciji otvorenoj za potpisivanje u Parizu 30. svibnja 1975. (dalje u tekstu „ESA”), koju zastupa Antonio Rodotà, glavni direktor,
te
EUROPSKA ORGANIZACIJA ZA SIGURNOST ZRAČNE PLOVIDBE, osnovana Konvencijom o suradnji za sigurnost zračne plovidbe od 13. prosinca 1960., kako je izmijenjena Protokolom od 12. veljače 1981. (dalje u tekstu „Eurocontrol”), koju zastupa Yves Lambert, glavni direktor,
(dalje u tekstu zajednički „stranke”),
PRIMJEĆUJUĆI da se studije o satelitskoj navigaciji razvijaju od istraživanja prema definiranju operativnog aplikacijskog sustava te da su dostigle dovoljan stupanj zrelosti za europski doprinos globalnom navigacijskom satelitskom sustavu, čime se povećava uključenost europske industrije u to područje;
PRIMJEĆUJUĆI zanimanje za europski doprinos satelitskoj navigaciji koje su europske vlade izrazile prilikom Europske konferencije civilnog zrakoplovstva na sastanku 10. lipnja 1994.;
UZIMAJUĆI U OBZIR priopćenje Komisije Europskih zajednica (dalje u tekstu „Komisija”) o uslugama satelitske navigacije od 14. lipnja 1994., Rezoluciju Europskog parlamenta od 13. studenoga 1994., Rezoluciju Vijeća Europske unije o europskom doprinosu razvoju globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) od 19. prosinca 1994., zaključke Vijeća Europske unije od 14. ožujka 1995. kojima se poziva Europska komisija da doprinese provedbi globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS 1) poduzimanjem svih potrebnih mjera za unajmljivanje AOR-E i IOR Inmarsat III primopredajnika i Odluku br. 1692/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže;
UZIMAJUĆI U OBZIR suglasnost Vijeća ESA-e s ovim Sporazumom 24. lipnja 1997. prema članku 14. stavku 1. Konvencije o Europskoj svemirskoj agenciji;
UZIMAJUĆI U OBZIR Mjeru br. 83/22 koju je poduzela stalna komisija Eurocontrola 31. siječnja 1995., u skladu s člankom 11. Konvencije o suradnji za sigurnost zračne plovidbe, kako je izmijenjena 12. veljače 1981.;
PREPOZNAJUĆI nužnost daljnjeg usklađivanja svojih aktivnosti kako bi se osigurala vjerodostojnost i učinkovitost europskog sudjelovanja u ovom području, posebno s obzirom na razvoj satelitskog navigacijskog sustava uporabom korisnog navigacijskog tereta na satelitima Inmarsat III za koji su stranke podnijele prijedlog pod nazivom Europska geostacionarna navigacijska prekrivajuća služba (EGNOS), koji je prihvatilo Vijeće Inmarsata 21. studenoga 1994. i 15. studenoga 1995.,
SPORAZUMJELE SU SE:
Članak 1.
Svrha
Svrha je ovog Sporazuma uspostaviti suradnju između stranaka s ciljem osiguranja europskog doprinosa razvoju globalnog navigacijskog satelitskog sustava. Taj je usklađeni napor usmjeren smještanju Europe u položaj koji bi joj omogućio uvjete za uslugu satelitske navigacije koja bi, koliko je ostvarivo, zadovoljila zahtjeve civilnih korisnika za operativnu uporabu nezavisnu od drugih načina radionavigacije i pozicioniranja.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
|
„Globalni navigacijski satelitski sustav”, dalje u tekstu „GNSS”, znači svjetski satelitski sustav za određivanje položaja, brzine i vremena koji trajno zadovoljava zahtjeve potencijalnih korisnika u civilne svrhe. |
|
„GNSS 1” znači početna provedba GNSS-a, zasnovana na postojećim vojnim satelitskim navigacijskim sustavima Sjedinjenih Američkih Država i Rusije, proširena civilnim sustavima i dizajnirana da pruži korisnicima zadovoljavajući nezavisan nadzor cjelokupnog sustava. |
|
„GNSS 2” znači svjetski civilni navigacijski satelitski sustav, međunarodno kontroliran i upravljan, koji zadovoljava zahtjeve svih kategorija korisnika za određivanje položaja, brzine i vremena. |
|
„Europska geostacionarna navigacijska prekrivajuća služba” EGNOS: znači europsko proširenje postojećih satelitskih navigacijskih i pozicionirajućih sustava koje koristi geostacionarne satelite s ciljem poboljšanja učinkovitosti tih sustava u Europi i pružanja mogućnosti rada na cjelokupnom geostacionarnom području emitiranja. EGNOS je europska komponenta sustava GNSS 1. |
Članak 3.
Područje primjene
Opseg suradnje između stranaka sadržan je u ovome Sporazumu i dalje raščlanjen u prilozima I. i II. Uključuje sljedeće djelatnosti:
(a) |
razvoj i provjeru operativnih mogućnosti europskog doprinosa sustavu GNSS 1, uporabom postojećih satelitskih sustava i svih primjerenih proširenja za ispunjavanje zahtjeva korisnika; |
(b) |
koordinaciju aktivnosti svih stranaka za postizanju pune operativne sposobnosti GNSS-a 1; |
(c) |
usporedno sa sustavom GNSS 1, pripremni rad na definiciji i dizajnu sustava GNSS 2. |
Članak 4.
Doprinosi stranaka sustavu GNSS 1
Stranke poduzimaju odgovarajuće mjere u skladu sa svojim pravilima i postupcima te nastoje najbolje što mogu pravovremeno doprinijeti sustavu GNSS 1, kako je navedeno u Prilogu II., kako slijedi:
(a) |
ESA doprinosi provedbom Programa za napredno istraživanje telekomunikacijskih sustava (ARTES), posebno elementa 9., koji uključuje tehnički razvoj EGNOS-a i njegov rad u svrhu testiranja i tehničke provjere; |
(b) |
Eurocontrol ispunjava zahtjeve korisnika civilnog zrakoplovstva i provjerava nastali sustav s obzirom na te zahtjeve. Eurocontrol također podržava europske napore kako bi se osigurala operativna prihvatljivost sustava GNSS 1 za civilno zrakoplovstvo; |
(c) |
Zajednica doprinosi objedinjenju zahtjeva svih korisnika i provjeri nastalog sustava s obzirom na te zahtjeve, posebno u okviru svojih aktivnosti u području transeuropskih mreža te istraživanja i razvoja, ne dovodeći u pitanje zakonodavstvo o postupcima za tehničko usklađivanje, poput onih za opremu zrakoplova i upravljanje zračnim prometom. Zajednica također, posebno osigurava uspostavu EGNOS-a, poduzimanjem svih potrebnih mjera, uključujući unajmljivanje geostacionarnih primopredajnika. |
Članak 5.
Organizacija rada između stranaka
1. Kako bi se unaprijedio razvoj međusobne suradnje, ovime se osniva Zajednički trostrani odbor sastavljen od stranaka, s ciljem praćenja provedbe ovog Sporazuma te formuliranja smjernica i usklađivanja zajedničkih pristupa ostvarenju Sporazuma. Zajednički trostrani odbor sastaje se najmanje jedanput godišnje ili češće, ako je potrebno, na zahtjev jedne od stranaka, i donosi svoj poslovnik.
2. Zajedničkom trostranom odboru pomaže tajništvo koje pruža svakodnevnu upravnu podršku i, na zahtjev, organizira tehničku podršku. Stranke se obvezuju, u skladu sa svojim pravilima i postupcima, zajednički doprinositi takvoj upravnoj potpori.
3. Zajednički trostrani odbor obavlja zadaće navedene u ovom Sporazumu tako da:
(a) |
razmjenjuje podatke o napretku postignutom u aktivnostima u vezi s predmetom ovog Sporazuma te razmjenjuje relevantnu dokumentaciju i rezultate proistekle iz doprinosa stranaka prema ovom Sporazumu; |
(b) |
poziva predstavnike svake od stranaka da sudjeluju na sastancima u vezi s onim aktivnostima koje čine osnovu ovog Sporazuma; |
(c) |
razmjenjuje podatke i usklađuje stavove, koliko je god to moguće, prije kontakata s neeuropskim trećim stranama kada su takvi kontakti relevantni za ovaj Sporazum; |
(d) |
formulira prijedloge za dogovore neophodne za buduću operativnu službu pozicioniranja i navigacije; |
(e) |
podnosi prijedloge za organizaciju podrške tajništva. |
4. Bilo kakve prilagodbe ili promjene tehničkog sadržaja priloga I. i II. koje ne utječu na predmet ovog Sporazuma, posebno ne na njegove financijske i operativne odredbe, može odobriti Zajednički trostrani odbor jednoglasnom odlukom.
Članak 6.
Razmjena podataka i objavljivanje
1. Svaka stranka razmjenjuje s drugim strankama sve podatke koji su joj na raspolaganju i koji bi mogli biti potrebni za provedbu ovog Sporazuma, podložno njezinim vlastitim propisima o razmjeni podataka.
2. Osim ako nije drukčije određeno, ni jedna stranka ne smije otkriti bilo kakve podatke razmijenjene u vezi s ovim Sporazumom bilo kojim drugim osobama osim onima koje je sama zaposlila ili koje službeno imaju pravo koristiti takve podatke (uključujući države članice svake organizacije) niti ih smije koristiti u komercijalne svrhe. Daljnje objavljivanje smije uslijediti samo ako je potrebno u svrhu ovog Sporazuma te je strogo povjerljivo.
Članak 7.
Vlasnička prava
1. Svaka stranka, u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, upravlja ili zadržava vlasnička i komercijalna prava na programe, opremu i dokumentaciju koje je financirala i razvila u okviru svojih aktivnosti u provođenju ovog Sporazuma.
2. Radi zajedničkog razvoja, u svrhu ovog Sporazuma, može se pojaviti posebna potreba za dogovorima između stranaka.
Članak 8.
Financijski dogovori
1. Svaka stranka osigurava da se pravovremeno ispune odgovarajuće financijske obveze, u skladu s vlastitim postupcima, kako bi izvršila svoje dužnosti prema ovom Sporazumu i prilozima.
2. Po završetku testiranja i tehničke provjere EGNOS-a, potrebno je osigurati nove financijske dogovore.
Članak 9.
Nositelji i postupci za sklapanje ugovora
Svi ugovori koji su potrebni za provođenje ovog Sporazuma, a sklapa ih jedna stranka, sklapaju se u skladu s uobičajenim postupcima te stranke, ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2.
Članak 10.
Odgovornost
1. Stranke su suglasne da, s obzirom na aktivnosti poduzete u skladu s ovim Sporazumom, niti jedna stranka neće podnijeti nikakav odštetni zahtjev protiv bilo koje druge stranke u slučaju ozljede na radu ili smrti svojih zaposlenika ili bilo koje osobe koja djeluje u njezino ime, te u slučaju štete bilo koje vrste ili gubitka vlasništva koju je uzrokovala bilo koja stranka, bilo da se takva ozljeda na radu, smrt, šteta ili gubitak dogode zbog nemara ili na neki drugi način, osim u slučaju grubog nemara ili zlonamjerne povrede službene dužnosti.
2. U slučaju odštetnog zahtjeva treće stranke zbog provedbe doprinosa pojedinih stranaka, kako su navedeni u Prilogu II., svaka je stranka odgovorna samo onoliko koliko se odštetni zahtjev odnosi na doprinos te stranke.
3. Stranke su suglasne da će samo stranka koja je sklopila ugovor s trećom strankom u okviru izvođenja doprinosa pojedinih stranaka, kako su navedeni u Prilogu II., biti odgovorna za štetu prema toj trećoj stranci kako proizlazi iz dotičnog ugovora.
Članak 11.
Viša sila
Smatra se da stranka nije prekršila Sporazum ako je propust pri ispunjenju njezinog doprinosa prouzročen višom silom.
Članak 12.
Odnosi s javnošću
1. Svaka se stranka obvezuje unaprijed uskladiti s drugim strankama vlastite i zajedničke aktivnosti u pogledu odnosa s javnošću u vezi s predmetima obuhvaćenim ovim Sporazumom.
2. Pri svim relevantnim medijskim aktivnostima, uloga svake stranke u ovom Sporazumu mora biti jasno utvrđena i navedena.
3. Detaljni dogovori o provedbi aktivnosti u pogledu odnosa s javnošću predviđeni u ovom članku moraju biti zajednički usvojeni.
Članak 13.
Izmjene
1. Ovaj se Sporazum može izmijeniti samo jednoglasnim pisanim sporazumom stranaka.
2. Ako se bilo koja stranka susretne s poteškoćama pri svojemu doprinosu, uključujući i financijski doprinos, stranke su suglasne da će ispitati u okviru Zajedničkog trostranog odbora načine za postizanje planiranih doprinosa i revidirati, koliko je to potrebno, ciljeve i sadržaj ovog Sporazuma.
Članak 14.
Sudjelovanje trećih stranaka
Ovaj Sporazum može biti otvoren za sudjelovanje ostalih stranaka koje mogu doprinijeti ispunjenju zadaća u ovom Sporazumu. U tu se svrhu moraju učiniti izmjene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 13.
Članak 15.
Rješavanje sporova
1. Sporovi koji se mogu pojaviti među strankama u vezi s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma i njegovih priloga, podnose se za izravno pregovaranje unutar Zajedničkog trostranog odbora.
2. Ako se spor ne može riješiti u skladu sa stavkom 1., bilo koja stranka može obavijestiti ostale stranke o imenovanju arbitra; ostale stranke tada imenuju svaka svojega arbitra u roku dva mjeseca.
3. Zajednički trostrani odbor imenuje dva dodatna arbitra jednoglasnom odlukom.
4. Odluke arbitara prihvaćaju se većinom glasova.
5. Svaka stranka u sporu poduzima odgovarajuće mjere potrebne za provođenje odluka arbitara.
Članak 16.
Prilozi
Ovaj Sporazum sadrži priloge I. i II. koji su njegovi sastavni dijelovi. Članak 5. stavak 4. sadrži postupak za ažuriranje i izmjenu priloga.
Članak 17.
Stupanje na snagu i prestanak važenja
1. Ovaj Sporazum stupa na snagu na dan kada ga stranke potpišu i ostaje na snazi do završetka aktivnosti navedenih u prilozima I. i II. ili dok se ovaj Sporazum ne zamijeni drugim sporazumom o suradnji.
2. Neovisno o stavku 1., bilo koja stranka može raskinuti Sporazum nakon dovršetka EGNOS-ove tehničke i operativne provjere, obavještavanjem drugih stranaka o svojoj namjeri šest mjeseci unaprijed.
3. U slučaju kada Sporazum raskine jedna od stranaka u skladu sa stavkom 2., stranke se sporazumijevaju o svim odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.
Članak 18.
Vjerodostojni tekstovi
Ovaj je Sporazum potpisan u tri izvornika na danskom, nizozemskom, engleskom, finskom, francuskom, njemačkom, grčkom, talijanskom, portugalskom, španjolskom i švedskom jeziku, s tim da je svaki tekst jednako vjerodostojan.
En fe de lo cual, los abajo firmantes, debidamente facultados, han firmado el presente Acuerdo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Zu Urkund dessen haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten dieses Übereinkommen unterzeichnet.Προς πίστωση των ανωτέρω, οι υπογράφοντες, δεόντως εξουσιοδοτημένοι, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.In witness whereof, the undersigned, duly empowered to that effect, have signed this Agreement.En foi de quoi, les soussignés, dûment habilités, ont signé le présent accord.In fede di che, i sottoscritti, debitamente autorizzati, hanno firmato il presente accordo.Ten blijke waarvan de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze overeenkomst hebben ondertekend.Em fé do que, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, assinam o presente acordo.Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Till bevis härpå har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Luxemburgo, el dieciocho de junio de mil novecientos noventa y ocho.Udfærdiget i Luxembourg, den attende juni nitten hundrede og otteoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am achtzehnten Juni neunzehnhundertachtundneunzig.Έγινε στο Λουξεμβουργο, στις δεκαοκτώ Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα οκτώ.Done at Luxembourg on the eighteenth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-eight.Fait à Luxembourg, le dix-huit juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-huit.Fatto a Lussemburgo, addì diciotto giugno millenovecentonovantotto.Gedaan te Luxemburg, de achttiende juni negentienhonderd achtennegentig.Feito no Luxemburgo, em dezoito de Junho de mil novecentos e noventa e oito.Tehty Luxemburgissa kahdeksantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkahdeksan.Som skedde i Luxemburg den artonde juni nittonhundranittioåtta.
Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινóτηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen
Por la Agencia Espacial EuropeaFor Den Europæiske RumorganisationFür die Europäische WeltraumorganisationΓια την Ευρωπαϊκή Υπηρεσία ΔιαστήματοςFor the European Space AgencyPour l'Agence spatiale européennePer l'Agenzia spaziale europeaVoor het Europees RuimteagentschapPela Agência Espacial EuropeiaEuroopan avaruusjärjestön puolestaFör Europeiska rymdorganisationen
Por la Organización Europea para la Seguridad de la Navegación AéreaFor Den Europæiske Organisation for LuftfartssikkerhedFür die Europäische Organisation zur Sicherung der LuftfahrtΓια τον Ευρωπαϊκό Οργανισμό για την Ασφάλεια τηζ ΑεροναυτιλίαςFor the European Organisation for the Safety of Air NavigationPour l'Organisation européenne pour la sécurité de la navigation aériennePer l'Organizzazione europea per la sicurezza della navigazione aereaVoor de Europese Organisatie voor de veiligheid van de luchtvaartPela Organização Europeia para a Segurança da Navegação AéreaEuroopan lentoturvallisuusjärjestön puolestaFör Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet
PRILOG I.
1. Uvod
Predmet suradnje između stranaka, kako je naveden u članku 3. ovog Sporazuma, detaljno je objašnjen u sljedećim aktivnostima.
2. Europski doprinos sustavu GNSS 1: članak 3. točka (a)
Ovaj doprinos uključuje razvoj sustava za proširenje sadašnjih sustava za radionavigaciju i pozicioniranje zasnovanih na satelitima kako bi se ispunili zahtjevi civilnih korisnika (zemaljski, pomorski, zračni te ostali zahtjevi korisnika koji nisu povezani s prometom) u Europi i na cjelokupnom geostacionarnom području emitiranja.
Sastoji se od sljedećih glavnih aktivnosti:
— |
identificiranja korisničkih zahtjeva, |
— |
razvoja, testiranja, tehničke i operativne provjere Europske geostacionarne navigacijske prekrivajuće službe (EGNOS), koja je proširenje na širokom području postojećih satelitskih sustava za radionavigaciju i pozicioniranje, oslanjajući se na uporabu geostacionarnih satelita, a pruža dodatni doseg satelitima, integritet te diferencijalne podatke korisnicima na širokom području, |
— |
dodatnog proširenja (npr. proširenje lokalnog područja, autonomno praćenje integriteta prijemnika i sl.), |
— |
razvoja, testiranja i provjere korisničke opreme, |
— |
certificiranja europskih elemenata sustava GNSS 1. |
Detaljniji opis europskog doprinosa sustavu GNSS 1 naveden je u Prilogu II.
3. Prijelaz na potpunu operativnu sposobnost sustava GNSS 1: članak 3. točka (b)
Stranke se obvezuju identificirati mehanizme za prihvaćanje mogućih daljnjih doprinosa kako bi se dostigla potpuna operativna sposobnost sustava GNSS 1, koja će zahtijevati, posebno, dodatne kapacitete u svemiru.
4. Pripremni rad na sustavu GNSS 2: članak 3. točka (c)
Stranke se povezuju radi pripremnih radova na definiciji i dizajnu sustava GNSS 2, uključujući studije za pripremu demonstracije u orbiti u razdoblju od 1997. do 2000. Proučit će se moguće konfiguracije sustava, kako bi se zatim identificirala i potaknula kritična istraživanja i razvoj tehnologije te izveli rani pokusi odabranih koncepata sustava GNSS 2.
Pripremni rad za GNSS 2 uključuje sljedeće:
— |
definiranje misije (identifikacija dodatnih korisničkih zahtjeva, zahtjevi za dizajnom signala, definiranje aplikacija demonstracijskih sustava), |
— |
definiranje sustava (opcije sustava, dizajn demonstracijskog sustava, definiranje programa demonstracije), |
— |
predrazvojne aktivnosti u pripremi tehnologije sustava GNSS 2, |
— |
razvoj eksperimentalnog korisnog navigacijskog tereta te izvođenje testova za simulaciju sustava i demonstracija letova u orbiti, |
— |
arhitekturni dizajn sustava GNSS 2 (dizajn cjelokupnog navigacijskog satelitskog sustava uključujući njegove logističke i operativne aspekte). |
PRILOG II.
1. Uvod
U ovom se Prilogu raščlanjuju doprinosi stranaka iz članka 4. Odnose se na dizajn, razvoj i provedbu EGNOS-a do svršetka prve provedbene faze koja uključuje uporabu najmanje dvaju geostacionarnih navigacijskih primopredajnika. Opis EGNOS-a je dan niže.
Sustav EGNOS je proširenje postojećih sustava za radionavigaciju i pozicioniranje koji koriste geostacionarne satelite a povećat će mogućnosti tih sustava nad Europom pa i šire, na čitavom geostacionarnom području emitiranja.
Uporabom navigacijskih primopredajnika na geostacionarnim satelitima i obradom podataka iz mreže zemaljskih stanica za praćenje, EGNOS će pružati dodatni doseg satelitima, integritet usluga i diferencijalne korekcijske podatke na širokom području (WAD). Cilj usluge WAD je poboljšati točnost postojećih radionavigacijskih sustava zasnovanih na satelitima i to posebno iznad Europe. Sustav EGNOS će poboljšati sveukupnu raspoloživost usluge satelitske navigacije.
Infrastruktura EGNOS-a će se sastojati od:
— |
centara za upravljanje misijom (MCC), |
— |
navigacijskih primopredajnika na geostacionarnim satelitima, |
— |
navigacijskih zemaljskih stanica (NLES) za pristup navigacijskim primopredajnicima, |
— |
promatračkih stanica za određivanje udaljenosti i kontrolu integriteta (RIMS), |
— |
nadograđenih promatračkih stanica za određivanje udaljenosti i kontrolu integriteta radi točnog određivanja orbita geostacionarnih satelita koji nose navigacijske primopredajnike, |
— |
mreže referentnih stanica za provjeru integriteta WAD ispravaka koje izračunava EGNOS. Jednostavniji RIMS-i koristit će se kao referentne stanice. |
2. Doprinos ESA-e
ESA doprinosi provedbom svojeg programa ARTES, posebno elementa 9.
ESA se posebno bavi sljedećim aktivnostima:
— |
upravljanjem projektom EGNOS, |
— |
analizom misije i definiranjem sustava, |
— |
ranim pokusima, |
— |
testovima i simulacijom, |
— |
razvojem sustava za određivanje udaljenosti, |
— |
razvojem sustava integriteta, |
— |
razvojem sustava WAD, |
— |
testiranjem i tehničkim vrednovanjem EGNOS-a, uključujući zahtjeve za komunikaciju pri tlu i tekuće troškove MCC-a tijekom testiranja i vrednovanja. |
3. Doprinos Eurocontrola
Eurocontrol poduzima, u kontekstu svojih aktivnosti na aplikacijama za satelitsku navigaciju te u bliskoj suradnji s Međunarodnom organizacijom civilnog zrakoplovstva (ICAO), sljedeće:
— |
brigu o korisničkim zahtjevima u civilnom zrakoplovstvu, |
— |
operativno testiranje i vrednovanje sustava GNSS 1 za primjenu u civilnom zrakoplovstvu. Ovo uključuje statično mjerenje na tlu, posebne letačke pokuse i kampanje snimanja podataka na komercijalnim zrakoplovima, |
— |
podršku europskim aktivnostima kako bi se osigurala operativna prihvatljivost GNSS-a u civilnom zrakoplovstvu. Ovaj se posao obavlja uz najširu moguću suradnju u civilnom zrakoplovstvu, a uključuje i Zajedničku zrakoplovnu upravu (JAA). |
4. Doprinos Zajednice
Zajednica se obvezuje, u skladu sa svojim relevantnim postupcima u kontekstu transeuropske mreže i okvirnim programima za istraživanje i razvoj, doprinijeti sljedećim zadaćama:
— |
konsolidiranju korisničkih zahtjeva u vezi sa sustavom GNSS 1, |
— |
dizajnu, razvoju i podršci pri normiranju korisničke opreme za GNSS 1, za sve vrste primjena (pomorstvo, civilno zrakoplovstvo, kopneni prijevoz), |
— |
analizi aspekata integracije u vozilima korisnika, u pripremi za testove vrednovanja, |
— |
osiguranju najmanje dviju satelitskih veza za provođenje EGNOS-a (posebno unajmljivanje AOR-E i IOR Inmarsat III primopredajnika te neophodnih uređaja u odgovarajućim NLES-ima), |
— |
izvođenju pokusa u operativnim uvjetima radi vrednovanja korisničkih zahtjeva i prototipova korisničke opreme. |
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
16 |
32004R0793
L 138/50 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
UREDBA (EZ) br. 793/2004 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. travnja 2004.
o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 80. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
budući da:
(1) |
Nakon zaključka Europskog vijeća održanog u Stockholmu 23. i 24. ožujka 2001., ova Uredba predstavlja prvi korak u sveobuhvatnom postupku revizije. Radi praćenja razvoja, posebno vezano za nove države i pitanja pristupa tržištu, ova bi se Uredba trebala revidirati nakon određenog razdoblja. |
(2) |
Iskustvo pokazuje da bi se Uredba Vijeća (EEZ) br. 95/93 (4) trebala ojačati kako bi osigurala najpotpuniju i najfleksibilniju iskorištenost ograničenog kapaciteta na zračnim lukama s povećanom prometnom potražnjom. |
(3) |
Stoga je potrebno izmijeniti Uredbu u skladu s njezinim člankom 14. i jasno odrediti broj odredaba. |
(4) |
Poželjno je upotrebljavati međunarodnu terminologiju i stoga koristiti pojmove kao „regulirana zračna luka” i „koordinirana zračna luka” umjesto „koordinirana zračna luka” i „potpuno koordinirana zračna luka”. |
(5) |
Zračne luke s ozbiljnim manjkom kapaciteta trebaju se odrediti kao „koordinirane zračne luke” na temelju objektivnih kriterija nakon provedbe analize kapaciteta. Na koordiniranim zračnim lukama zahtijeva se poštivanje detaljnih pravila radi osiguravanja načela transparentnosti, neutralnosti i nediskriminacije. Specifične aktivnosti kao letovi helikopterom ne podliježu dodjeli pravila za vremenski slot gdje ista nisu potrebna. |
(6) |
U reguliranim zračnim lukama regulator djeluje neovisno. Na koordiniranim zračnim lukama koordinator ima središnju ulogu u postupku koordinacije. Stoga koordinatori trebaju biti u potpuno neovisnom položaju, a njihove odgovornosti se detaljno određuju. |
(7) |
Potrebno je detaljno navesti ulogu odbora za koordinaciju koji se utemeljuje za savjetovanje i posredovanje u dodjeli slotova. Predstavnici države članice pozivaju se na sastanke odbora za koordinaciju u funkciji promatrača bez prava glasa. Takav status promatrača ne dovodi u pitanje mogućnost da ti predstavnici budu predsjedavajući na sastancima odbora. Važno je osigurati da odbori za koordinaciju nemaju ovlasti donošenja odluka obvezujućih za koordinatora. |
(8) |
Ujedno je potrebno pojasniti da se pod dodjelom slota podrazumijeva dodjeljivanje odobrenja zračnim prijevoznicima za pristup aerodromu prilikom slijetanja i uzlijetanja u određenom vremenskom razdoblju tijekom trajanja dodijeljenog odobrenja. Treba ispitati potrebu za razvojem pravila i postupaka za koordinaciju slotova aerodroma i zračnih prijevoznika. |
(9) |
Međutim, radi stabilnosti operacija, postojeći sustav predviđa ponovnu dodjelu slotova s utvrđenom stečenom prednošću („stečeno pravo”) za prvotne zračne prijevoznike. Radi pospješivanja redovnih operacija na koordiniranim zračnim lukama potrebno je omogućiti da se stečeno pravo odnosi na niz slotova. Istodobno država članica treba prilikom definiranja parametara kapaciteta uzeti u obzir ograničenja vezana za izvršenje letenja i okoliš. |
(10) |
Slotovi sa stečenom prednošću u skladu su s izračunavanjem uporabe kao i s ostalim važnim odredbama Uredbe (EEZ) br. 95/93 tako da zračni prijevoznici mogu nastaviti zahtijevati te slotove u sljedećem odgovarajućem razdoblju rasporeda letova. Situacija stečene prednosti se treba pojasniti u slučaju zajedničkih letova, ugovora o „code-share” letovima ili ugovora o franšizi. |
(11) |
U zračnim lukama daje se prednost uslugama redovitog letenja, kojima se upravlja strogo, a da se ne pravi razlika između usluga redovitog (prema rasporedu letova) i izvanrednog letenja. |
(12) |
Definicija pojma „novi sudionik” treba biti takva da ojača odredbu adekvatnih usluga u zračnom prometu u regijama i da poveća potencijalno tržišno natjecanje na linijama unutar Zajednice. |
(13) |
Kako bi se osiguralo da, između ostalog, treće zemlje jamče zračnim prijevoznicima Zajednice usporedivi tretman, utvrđuje se postupak koji omogućuje Zajednici učinkovitije djelovanje protiv trećih zemalja koje ne jamče tretman usporediv onome koji se jamči unutar Zajednice. |
(14) |
Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe donose se u skladu s Direktivom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5). |
(15) |
U koordiniranim zračnim lukama pristup zračnih prijevoznika je moguć samo ako je dodijeljen slot. Potrebno je uvesti mjere kojima se jamči izvršavanje ove Uredbe, posebno kad zračni prijevoznici učestalo i namjerno ne poštuju pravila dodjele slota. |
(16) |
Treba postojati postupak revizije odluka koje donosi koordinator. |
(17) |
Kako bi se izbjegla svaka sumnja, potrebno je naglasiti da primjena odredaba ove Uredbe ne dovodi u pitanje pravila o tržišnom natjecanju Ugovora, posebno njegovih članaka 81. i 82. te Uredbu Vijeća (EEZ) br. 4064/89 od 21. prosinca 1989. o kontroli koncentracije između poduzetnika (6), |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EEZ) br. 95/93 mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ova Uredba primjenjuje se na zračne luke Zajednice.” |
2. |
Članak 2. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
Članak 3. mijenja se i glasi:
|
4. |
Članak 4. mijenja se i glasi:
|
5. |
Članci 5. i 9. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 5. Koordinacijski odbor 1. Na koordiniranoj zračnoj luci, odgovorna država članica osigurava osnivanje koordinacijskog odbora. Isti koordinacijski odbor osniva se za jednu ili više koordiniranih zračnih luka. Članstvo u koordinacijskom odboru otvoreno je barem za zračne prijevoznike koji redovito koriste tu zračnu/e luku/e i za njihove predstavničke organizacije, tijelo za upravljanje zračnom lukom, nadležnu kontrolu zračnog prometa i predstavnike generalnog zrakoplovstva koji redovito koriste tu zračnu luku. Zadaće koordinacijskog odbora su sljedeće:
2. Koordinacijski odbor poziva predstavnike država članica i koordinatora na sastanke u svojstvu promatrača. 3. Koordinacijski odbor donosi poslovnik kojim se, između ostalog, regulira sudjelovanje, imenovanja te učestalost održavanja sastanaka te korišteni jezik (jezici). Svaki član koordinacijskog odbora može predložiti lokalne smjernice predviđene člankom 8. stavkom 5. Na zahtjev koordinatora slotova, koordinacijski odbor treba raspravljati o predloženim lokalnim smjernicama za dodjelu slotova kao i o smjernicama za praćenje korištenja dodijeljenih slotova. Odbor predaje dotičnoj državi članici izvješće o raspravi s naznakom odgovarajuće pozicije koju je odbor zauzeo. Članak 6. Parametri koordiniranja 1. Odgovorna država članica na koordiniranoj zračnoj luci dva puta godišnje utvrđuje parametre koordiniranja za dodjelu slotova vodeći računa o svim relevantnim tehničkim, operativnim ograničenjima te ograničenjima vezanim uz specifično okruženje, kao i o svim promjenama istih. Utvrđivanje parametara koordiniranja za dodjelu slotova temelji se na objektivnoj analizi mogućnosti prihvaćanja zračnog prometa, uvažavajući različite vrste zračnog prometa na zračnoj luci, moguća zakrčenja zračnog prostora za vrijeme koordinacijskog razdoblja te stanje kapaciteta. Parametri se dostavljaju koordinatoru na vrijeme i prije početka prve dodjele slotova zbog konferencija o redovima letenja. 2. U smislu utvrđivanja parametara iz stavka 1. ovog članka, ako to država članica ne učini, koordinator određuje relevantne razmake u vremenu koordiniranja nakon savjetovanja s koordinacijskim odborom i u skladu s utvrđenim kapacitetom. 3. Prije donošenja konačne odluke o parametrima za dodjelu slotova, u koordinacijskom odboru treba detaljno raspraviti utvrđivanje parametara i korištenu metodologiju kao i eventualne izmjene istih, s ciljem povećavanja kapaciteta i broja raspoloživih slotova za dodjelu. Zainteresiranim stranama, na njihov zahtjev, treba dati na uvid sve relevantne dokumente. Članak 7. Informacije za regulatore i koordinatore slotova 1. Zračni prijevoznici, koji prometuju ili namjeravaju prometovati u nekoj reguliranoj ili koordiniranoj zračnoj luci, dužni su regulatoru, odnosno koordinatoru slotova, dostaviti sve relevantne informacije koje oni zatraže. Sve relevantne informacije dostavljaju se u obliku i unutar roka koje odredi regulator ili koordinator slotova. Posebno, zračni prijevoznik dužan je, u trenutku podnošenja zahtjeva za dodjelu slotova, obavijestiti koordinatora slotova o tome hoće li, u odnosu na tražene slotove, koristiti status novog sudionika, u skladu s člankom 2.b. Za sve ostale zračne luke koje nemaju dodijeljen status, tijelo za upravljanje tom zračnom lukom na zahtjev koordinatora slotova dostavlja sve informacije koje posjeduje o planiranim letovima zračnih prijevoznika. 2. Ako zračni prijevoznik ne dostavi informacije iz stavka 1. ovog članka, osim ako može na zadovoljavajući način dokazati da postoje opravdani razlozi, ili ako dostavi netočne ili varljive informacije, koordinator slotova ne smije uzeti u razmatranje njegov zahtjev za dodjelu slota ili zahtjev onog zračnog prijevoznika na kojeg se odnose nepotpune, netočne ili varljive informacije. Koordinator slotova takvom zračnom prijevozniku omogućuje dostavu njegovog očitovanja. 3. Regulator ili koordinator slotova, tijelo za upravljanje zračnom lukom i nadležna kontrola zračnog prometa razmjenjuju sve informacije koje su im potrebne za obavljanje njihovih poslova, uključujući podatke o letovima i slotove. Članak 8. Postupak dodjele slotova 1. Iz baze slotova, zračnim prijevoznicima koji su podnijeli zahtjev, dodjeljuju se serije slotova kao dopuštenje za korištenje infrastrukture zračne luke u svrhu slijetanja ili uzlijetanja u razdoblju reda letenja za koje su ti slotovi zatraženi. Zračni prijevoznik, nakon isteka predviđenog razdoblja slotove mora vratiti u bazu slotova sukladno odredbama članka 10. 2. Ne dovodeći u pitanje članke 7., 8.a, 9., 10. stavke 1. i 14., odredba stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se kad su ispunjeni sljedeći uvjeti:
U tom slučaju, takva serija slotova tom zračnom prijevozniku daje pravo na istu seriju slotova u sljedećem odgovarajućem razdoblju reda letenja i ako to zatraži unutar roka koji je određen u članku 7. stavku 1. 3. Ne dovodeći u pitanje članak 10. stavak 2., u situaciji kad se ne mogu svi zahtjevi za dodjelom slotova riješiti na način koji zadovoljava zainteresirane zračne prijevoznike, prednost treba dati komercijalnim letovima, a posebno letovima uključenim u red letenja i programiranim neredovitim letovima. U slučaju konkurentnih zahtjeva unutar iste kategorije prometnih usluga, prednost treba dati onima koji prometuju tijekom cijele godine. 4. Vremensko reprogramiranje serije slotova, prije dodjele preostalih slotova iz baze iz članka 10. drugim zainteresiranim zračnim prijevoznicima smije se prihvatiti samo iz operativnih razloga ili ako bi reprogramirana vremena slotova značila poboljšanje u odnosu na prvobitno zatražena vremena. Takvo reprogramiranje ne smije se primijeniti prije nego to koordinator slotova izrijekom potvrdi. 5. Koordinator je dužan uzeti u obzir dodatna pravila i smjernice koje je odredila industrija zračnog prometa diljem svijeta ili Zajednice, te lokalne smjernice koje je koordinacijski odbor predložio, a prihvatila država članica ili drugo nadležno tijelo odgovorno za tu zračnu luku, uz uvjet da ta pravila i smjernice ne utječu na nezavisan status koordinatora, da su usklađene s pravom Zajednice i imaju kao cilj unaprijediti učinkovitost korištenja kapaciteta zračne luke. Dotična država članica dostavlja ta pravila Komisiji. 6. Ako neki zahtjev za dodjelu slota nije moguće odobriti, koordinator zračnog prijevoznika koji je podnio taj zahtjev obavješćuje o razlozima zbog kojih to nije bilo moguće i navesti najbliži slobodni zamjenski slot. 7. Koordinator, pored planirane dodjele slotova za određeno razdoblje reda letenja, rješava i u zadnji trenutak dostavljene zahtjeve za dodjelu slotova, za svaku vrstu zračnog prometa, uključujući opće zrakoplovstvo. S tim ciljem, nakon raspodjele slotova zračnim prijevoznicima koji su za to ranije podnijeli zahtjeve, mogu se koristiti neiskorišteni slotovi u bazi slotova iz članka 10, kao i slotovi oslobođeni u posljednji trenutak. Članak 8.a Prijenos i razmjena slotova 1. Slotovi se mogu:
2. Prijenosi ili razmjene iz stavka 1. ovog članka se ne smiju prijaviti koordinatoru i ne smiju se primjenjivati prije nego ih koordinator slotova izrijekom potvrdi. Koordinator odbija potvrđivanje prijenosa ili razmjenu slotova ako nisu u skladu s uvjetima iz ove Uredbe i ako koordinator slotova nije dobio zadovoljavajuće dokaze:
Članak 8.b Isključenje zahtjeva za naknadu Pravo na seriju slotova iz članka 8. stavka 2. ne daje pravo na traženje naknade za njihova blokiranja, ograničenja ili ukidanja sukladno pravu Zajednice, posebno uz primjenu propisa Ugovora koji se odnose na zračni promet. Uredba ne utječe na ovlasti javnih vlasti da zatraže prijenos slotova između zračnih prijevoznika i da upravljaju njihovom dodjelom prema nacionalnom zakonu o tržišnom natjecanju ili člancima 81. ili 82. Ugovora ili Uredbe Vijeća (EEZ) br. 4064/89 od 21. prosinca 1989. o kontroli koncentracija između poduzetnika (7). Ti transferi mogu se provoditi samo bez novčane naknade. Članak 9. Obveze javne službe 1. Ako su uvedene obveze javne službe na liniji u skladu s člankom 4. Uredbe (EEZ) br. 2408/92, država članica može rezervirati na jednoj koordiniranoj zračnoj luci slotove koji su potrebni za obavljanje nekog leta predviđenog na toj liniji. Ako rezervirani slotovi na dotičnoj zračnoj luci nisu korišteni, na raspolaganju su ostalim zračnim prijevoznicima zainteresiranim za prometovanje na toj liniji u skladu s obvezama javne službe, a koje podliježu uvjetima iz stavka 2. Ako niti jedan drugi zračni prijevoznik nije zainteresiran za prometovanje tom linijom te dotična država članica ne objavi poziv za dostavu ponuda na temelju članka 4. stavka 1. točke (d) Uredbe (EEZ) br. 2408/92, slotovi se rezerviraju za drugu liniju koja podliježe obvezama javne službe ili se vraćaju u bazu slotova. 2. Postupak objave poziva za dostavu ponuda iz članka 4. stavka 1. točaka od (d) do (g) i članka 4. stavka 1. točke (i) Uredbe (EEZ) br. 2408/92 primjenjuje se za korištenje slotova iz gornjeg stavka 1., ako postoji više zračnih prijevoznika Zajednice zainteresiranih za pružanje usluge na toj liniji, a nisu bili u mogućnosti dobiti slotove u roku od sat vremena prije ili nakon vremena zatraženog od koordinatora. (7) SL L 395, 30.12.1989., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1310/97 (SL L 180, 9.7.1997., str. 1.).”" |
6. |
Članak 10. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 10. Baza slotova 1. Koordinator je dužan uspostaviti bazu slotova koja će sadržavati sve slotove koji nisu dodijeljeni na temelju članka 8. stavka 2. i članka 8. stavka 4. Svi novi kapaciteti slotova određeni na temelju članka 3. stavka 3. stavljaju se u bazu slotova. 2. Serija slotova koja je dodijeljena nekom zračnom prijevozniku za obavljanje nekog leta uključenog u red letenja ili nekog programiranog neredovitog leta, tom zračnom prijevozniku ne daje pravo na istu seriju slotova u sljedećem odgovarajućem razdoblju reda letenja, ako dotični zračni prijevoznik ne može dokazati, na način koji zadovoljava koordinatora, da je te slotove koje mu je koordinator slotova odobrio, koristio najmanje 80 % vremena tijekom razdoblja reda letenja, za koje su mu isti bili dodijeljeni. 3. Slotovi dodijeljeni nekom zračnom prijevozniku prije 31. siječnja za sljedeću ljetnu sezonu ili prije 31. kolovoza za sljedeću zimsku sezonu, a koji budu prije tih datuma vraćeni koordinatoru radi preraspodjele, ne uzimaju se u obzir u svrhu izračuna iskorištenja. 4. Ako se ne može dokazati 80 % iskorištenja serije slotova, svi slotovi iz dotične serije vraćaju se u bazu slotova, osim ako se činjenica da nisu iskorišteni može opravdati na temelju bilo kojeg od sljedećih razloga:
5. Na zahtjev države članice ili na njezinu vlastitu inicijativu Komisija će provjeriti primjenu stavka 4. od strane koordinatora zračne luke koja je predmet ove Uredbe. Donosi odluku u roku dva mjeseca od primitka zahtjeva u skladu s postupkom iz članka 13. stavka 2. 6. Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 2. ove Uredbe te članak 8. stavak 1. Uredbe (EEZ) br. 2408/92, slotovi uključeni u bazu slotova distribuiraju se među zračnim prijevoznicima koji su podnijeli zahtjeve za dodjelu slotova. 50 % tih slotova treba najprije dodijeliti novim sudionicima, osim ako zahtjevi od strane novih sudionika predstavljaju manje od 50 %. Koordinator postupa pravično sa zahtjevima novih sudionika i ostalih zračnih prijevoznika, u skladu s koordinacijskim razdobljima svakog dana reda letenja. Među zahtjevima koje podnesu novi sudionici, prednost treba dati zračnim prijevoznicima koji ispunjavaju uvjete za stjecanje statusa novog sudionika prema članku 2. točki (b) podtočkama i. i ii. ili članku 2. točki (b) podtočkama i. i iii. 7. Novi sudionik, kojem je ponuđena serija slotova unutar razdoblja od jedan sat prije ili sat poslije vremena koje je on tražio, i koji nije prihvatio tu ponudu, za predmetno razdoblje reda letenja ne može zadržati status novog sudionika. 8. U slučaju letova koje obavlja neka grupa zračnih prijevoznika, samo jedan zračni prijevoznik iz te grupe može podnijeti zahtjev za dodjelu potrebnih slotova. Zračni prijevoznik koji obavlja takve letove, preuzima odgovornost za ispunjavanje operativnih kriterija, koji su potrebni da bi zadržao prije stečenu prednost opisanu u članku 8. stavku 2. Slotove dodijeljene jednom zračnom prijevozniku može koristiti neki drugi zračni prijevoznik/zračni prijevoznici iz iste grupe, pod uvjetom da se za dotični let u svrhu koordinacije i praćenja zadrži identifikacijski kôd zračnog prijevoznika kojem su slotovi dodijeljeni. Nakon prestanka takvih operacija, tako korišteni slotovi ostaju zračnom prijevozniku kojem su na početku bili dodijeljeni. Zračni prijevoznici uključeni u zajedničke operacije dužni su koordinatora slotova detaljno obavijestiti o tim operacijama prije početka takvih operacija. 9. Ako i dalje postoje ozbiljni problemi za nove sudionike, država članica će se pobrinuti za održavanje sastanka koordinacijskog odbora te zračne luke. Svrha sastanka bit će analiza mogućnosti za popravak nastale situacije. Na sastanak se poziva Komisija.” |
7. |
Članak 11. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 11. Tužbe i pravo na žalbu 1. Ne dovodeći u pitanje pravo podnošenja prigovora u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, tužbe vezane za primjenu članka 7. stavka 2., članaka 8., 8.a, 10. i 14. stavaka od 1. do 4. i 6. dostavljaju se koordinacijskom odboru. Povjerenstvo razmatra predmet unutar razdoblja od mjesec dana nakon podnošenja tužbe i ako je moguće daje prijedloge koordinatoru s ciljem rješavanja problema. Ako se tužba ne može riješiti, odgovorna država članica može, tijekom narednog razdoblja od dva mjeseca, organizirati posredovanje od strane predstavničke organizacije zračnih prijevoznika ili zračnih luka ili od strane treće osobe. 2. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere, u skladu s nacionalnim zakonom, za zaštitu koordinatora što se tiče odštetnih zahtjeva vezanih za njihovu funkciju iz ove Uredbe, osim u slučajevima svjesnog nehaja ili zlonamjernog ponašanja.” |
8. |
U članku 12., naslov iz stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: „Odnosi s trećim zemljama 1. Ako ima spoznaje da, u pogledu dodjele i korištenja slotova u svojim zračnim lukama, treća zemlja:
Komisija može u skladu s postupkom iz članka 13. stavka 2. odlučiti da država članica ili države članice moraju poduzeti mjere uključujući mogućnost potpune ili djelomične obustave primjene ove Uredbe prema određenom zračnom prijevozniku ili zračnim prijevoznicima dotične treće zemlje kako bi se ispravilo diskriminacijsko ponašanje te zemlje.” |
9. |
Članci 13. i 14. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 13. Postupak odbora 1. Komisiji pomaže Odbor. 2. Pri upućivanju na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (8), uzimajući u obzir odredbe članka 8. ove Uredbe. Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca. 3. Komisija može savjetovati odbor o bilo kojem drugom pitanju vezano za primjenu ove Uredbe. 4. Odbor donosi svoj poslovnik. Članak 14. Izvršavanje 1. Nadležna kontrola zračne plovidbe može odbiti plan letenja zračnog prijevoznika ako taj zračni prijevoznik namjerava sletjeti ili uzletjeti u nekoj koordiniranoj zračnoj luci tijekom razdoblja u kojima je ta zračna luka koordinirana, a da mu koordinator slotova nije dodijelio slot. 2. Koordinator slotova dužan je povući seriju slotova koja je bila privremeno dodijeljena nekom zračnom prijevozniku koji je bio u postupku osnivanja, i vratiti ih u bazu slotova 31. siječnja za sljedeću ljetnu sezonu odnosno 31. kolovoza za sljedeću zimsku sezonu, ako taj zračni prijevoznik na taj dan ne posjeduje operativnu licenciju ili drugi odgovarajući dokument ili ako mjerodavno nadležno tijelo za izdavanje dozvola ne izjavi da će operativna licencija ili drugi odgovarajući dokument biti izdani prije početka odgovarajućeg razdoblja reda letenja. 3. Koordinator slotova dužan je povući i vratiti u bazu seriju slotova nekog zračnog prijevoznika koju je isti dobio na temelju razmjene u skladu s člankom 8.a stavkom 1. točkom (c), ako se ti slotovi ne koriste na predviđeni način. 4. Zračni prijevoznici koji višekratno i namjerno obavljaju promet u vrijeme koje se značajno razlikuje od dodijeljenog slota kao dijela serije slotova, ili slotove koriste na način koji se značajno razlikuje od načina na koji im je ukazano prilikom dodjele istih i time nanose štetu zračnoj luci ili zračnom prometu, gube svoj status iz članka 8. stavka 2. Koordinator može donijeti odluku da tom zračnom prijevozniku oduzme dotičnu seriju slotova za preostali dio razdoblja reda letenja i da te slotove vrati u bazu, nakon što sasluša obrazloženje tog zračnog prijevoznika i nakon izdavanja jednokratne opomene. 5. Države članice osiguravaju učinkovite, proporcionalne ili odvraćajuće sankcije ili odgovarajuće mjere za suzbijanje učestalog i namjernog obavljanja prometa u vrijeme koje se značajno razlikuje od dodijeljenog slota ili korištenja slotova na način koji se značajno razlikuje od načina na koji je ukazano prilikom dodjele istih i time nanose štetu toj zračnoj luci ili zračnom prometu.
|
10. |
Umeće se sljedeći članak: „Članak 14.a Izvješćivanje i suradnja 1. Komisija podnosi izvješće Europskome parlamentu i Vijeću o funkcioniranju ove Uredbe najkasnije tri godine nakon njezinog stupanja na snagu. Izvješće se dostavlja s posebnim naglaskom na djelovanje članaka 8., 8.a i 10. 2. Države članice i Komisija surađuju u primjeni ove Uredbe, posebno vezano za prikupljanje informacija za izvješće iz stavka 1.” |
Članak 2.
1. Ova Uredba stupa na snagu tri mjeseca od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Članak 11. stavak 2. i članak 14. stavak 5. Uredbe (EEZ) br. 95/93 primjenjuju se od 30. srpnja 2005.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. travnja 2004.
Za Europski parlament
Predsjednik
P. COX
Za Vijeće
Predsjednik
D. ROCHE
(1) SL C 270 E, 25.9.2001., str. 131.
(2) SL C 125, 27.5.2002., str. 8.
(3) Mišljenje Europskog parlamenta od 11. lipnja 2002. (SL C 261 E, 30.10.2003., str. 116), Zajedničko stajalište Vijeća od 19. veljače 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Stajalište Europskog parlamenta od 1. travnja 2004. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(4) SL L 14, 22.1.1993., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1554/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 221, 4.9.2003., str. 1.).
(5) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
(6) SL L 395, 30.12.1989., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1310/97 (SL L 180, 9.7.1997., str. 1.).
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
27 |
32006L0038
L 157/8 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
DIREKTIVA 2006/38/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 17. svibnja 2006.
o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 71. stavak 1.,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/62/EZ (1), a posebno njezin članak 7.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (4),
budući da:
(1) |
Otklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja između prijevoznika u državama članicama, ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšana konkurentnost u potpunosti ovise o uspostavljanju pravičnih mehanizama za naplatu naknada prijevoznicima za korištenje infrastrukture. Određen stupanj usklađenosti već je postignut Direktivom 1999/62/EZ. |
(2) |
Pravičniji sustav naknada za korištenje cestovne infrastrukture temeljen na načelu „plaća korisnik” i mogućnosti primjene načela „plaća zagađivač”, na primjer primjenom različitih cestarina koje uzimaju u obzir utjecaj vozila na okoliš, bitan je za poticanje održivog prometa u Zajednici. Cilj postizanja optimalnog korištenja postojeće cestovne mreže te postizanja značajnog smanjenja njezinog negativnog utjecaja trebao bi se u interesu zdravoga gospodarskog razvoja i ispravnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, uključujući rubna područja, postići na takav način da se izbjegne dvostruko oporezivanje i bez nametanja dodatnih opterećenja za prijevoznike. |
(3) |
Komisija je u Bijeloj knjizi „Europska prometna politika za 2010.: vrijeme za odluku” najavila svoju namjeru podnošenja prijedloga direktive o naknadama za korištenje cestovne infrastrukture. Europski parlament je potvrdio potrebu naplaćivanja naknada za infrastrukturu kad je donio svoju rezoluciju (5) o zaključcima Bijele knjige 12. veljače 2003. Nakon Europskog vijeća u Göteborgu 15. i 16. lipnja 2001. koje je posvetilo posebnu pozornost problemu održivog prometa, Europsko vijeće u Kopenhagenu 12. i 13. prosinca 2002. i Europsko vijeće u Bruxellesu 20. i 21. ožujka 2003. također su pozdravili namjeru Komisije da predloži novu Direktivu o „eurovinjeti”. |
(4) |
U stavku 29. zaključaka predsjedništva s njegove sjednice u Göteborgu, Europsko vijeće navodi da politika održivog prometa treba riješiti probleme porasta opsega prometa i razina zastoja, buke i zagađenja te poticati korištenje onih vrsta prijevoza koje ne ugrožavaju okoliš, kao i potpunu internalizaciju društvenih i okolišnih troškova. |
(5) |
Pri određivanju cestarina, u Direktivi 1999/62/EZ uzimaju se u obzir troškovi izgradnje, rada, održavanja i razvoja infrastrukture. Potrebna je posebna odredba kako bi se osigurala jasnoća u odnosu na troškove izgradnje koji se mogu uzeti u obzir. |
(6) |
Odvijanje međunarodnog cestovnog prijevoza usredotočeno je na transeuropsku cestovnu prometnu mrežu. Osim toga, za komercijalan prijevoz je bitno ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Dakle, okvir Zajednice bi se trebao odnositi na komercijalan prijevoz transeuropskom cestovnom mrežom kako je utvrđeno u Odluci br. 1692/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 1996. o smjernicama Zajednice za razvoj transeuropske prometne mreže (6). Države članice bi trebale imati pravo da, u skladu s načelom supsidijarnosti sukladno Ugovoru, slobodno zaračunavaju cestarine ili korisničke naknade na cestama koje nisu u sklopu transeuropske cestovne mreže. Ako države članice odluče zadržati ili uvesti cestarine i/ili korisničke naknade na nekim dijelovima transeuropske cestovne mreže na svojem državnom području zbog razloga poput njihove izoliranosti ili niske razine zagušenja ili zagađenja, ili tamo gdje je to bitno za uvođenje novih režima cestarina, izbor dijelova mreže na kojima će se primjenjivati cestarina ili naknada ne bi trebao biti diskriminirajući u odnosu na međunarodni promet i ne bi trebao rezultirati narušavanjem tržišnog natjecanja među prijevoznicima. Isti se zahtjevi trebaju primjenjivati na slučajeve kada država članica zadržava ili uvodi cestarine i/ili korisničke naknade na cestama koje nisu dio transeuropske cestovne mreže, kao na primjer na paralelnim cestama, radi upravljanja tokovima prometa. |
(7) |
Kada država članica odluči proširiti cestarine i/ili korisničke naknade izvan transeuropske cestovne mreže, na primjer da bi uključila paralelne ceste na koje se može preusmjeravati promet s transeuropske cestovne mreže i/ili koje su u izravnom tržišnom natjecanju s određenim dijelovima te mreže, ona treba osigurati koordinaciju s tijelima odgovornim za te ceste. |
(8) |
Zbog isplativosti pri provedbi sustava cestarina, ne mora nužno cijela infrastruktura na koju se cestarina odnosi biti predmet ograničenja pristupa pomoću kojeg se nadziru zaračunate cestarine. Država članica može odlučiti provoditi ovu Direktivu kroz upotrebu cestarina samo na određenim točkama u infrastrukturi na koju se cestarina odnosi. Time se ne smije diskriminirati promet koji nije lokalne prirode. |
(9) |
Cestarine bi se trebale temeljiti na načelu povrata infrastrukturnih troškova. U slučajevima kad su takve infrastrukture sufinancirane kroz opći proračun Europske unije, doprinos iz proračuna Zajednice se ne bi trebao vraćati kroz cestarine, osim ako ne postoje posebne odredbe u relevantnim instrumentima Zajednice koji pri utvrđivanju iznosa sufinanciranja Zajednice uzimaju u obzir buduće prihode iz cestarine. |
(10) |
Činjenica da korisnik može donositi odluke koje će utjecati na opterećenje koje za njega predstavljaju cestarine izborom vozila koja najmanje zagađuju okoliš i izborom manje zagušenih razdoblja ili putova, važna je komponenta sustava cestovnih naknada. Države članice bi stoga trebale imati mogućnost predvidjeti različite cestarine u skladu s kategorijom emisije vozila, („EURO” klasifikacija), i razinom oštećenja koje vozilo uzrokuje na cestama, te u skladu s mjestom, vremenom i gustoćom prometa. Ovakve razlike u visini cestarina trebale bi biti proporcionalne ciljevima koji se žele postići. |
(11) |
Aspekti komercijalnog utvrđivanja cijena za korištenje cestovne infrastrukture koji nisu pokriveni ovom Direktivom trebaju biti u skladu s pravilima Ugovora. |
(12) |
Ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvode sustav cestarina i/ili korisničkih naknada za infrastrukturu da, ne dovodeći u pitanje članke 87. i 88. Ugovora, predvide odgovarajuću nadoknadu za te naknade. Ovakva nadoknada ne bi trebala dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i trebala bi podlijegati relevantnim odredbama prava Zajednice, posebno što se tiče najmanjih stopa poreza na vozila koje su navedene u Prilogu I. Direktivi 1999/62/EZ i odredbama Direktive Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (7). |
(13) |
Kada države članice ubiru cestarinu ili korisničku naknadu za korištenje cesta u transeuropskoj cestovnoj mreži, one bi u svojim planovima održavanja trebale davati odgovarajuću prednost tim cestama. U interesu uravnoteženog i održivog razvoja prometnih mreža, prihodi od cestarina ili korisničkih naknada trebali bi se koristiti za održavanje odgovarajuće infrastrukture i prometnog sektora u cjelini. |
(14) |
Posebnu pozornost treba posvetiti gorskim područjima kao što su Alpe ili Pireneji. Pokretanje velikih novih infrastrukturnih projekata često je propadalo zbog nedostatka znatnih financijskih sredstava koji bi za njih bili potrebni. Stoga se u takvim područjima od korisnika može tražiti plaćanje dodatka za financiranje bitnih projekata koji su od vrlo visoke vrijednosti za Europu, uključujući one koji se odnose na druge vrste prometa na istom koridoru. Ovaj bi iznos trebao biti povezan s financijskim potrebama projekta. Također bi trebao biti povezan s osnovnom razinom cestarina kako bi se izbjegle umjetno visoke naknade u bilo kojem koridoru koje bi mogle dovesti do preusmjeravanja prometa na druge koridore čime bi se uzrokovali problemi lokalnog zagušenja prometa i nedovoljnog korištenja mreža. |
(15) |
Pristojbe bi trebale biti nediskriminirajuće i njihovo ubiranje ne bi trebalo biti povezano s pretjeranim formalnostima niti bi trebalo stvarati prepreke na unutarnjim granicama. Stoga treba poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se povremenim korisnicima olakšalo plaćanje, posebno kad se cestarine i/ili korisničke naknade ubiru isključivo pomoću sustava koji zahtijevaju upotrebu uređaja za elektroničko plaćanje (ugrađene u vozilo). |
(16) |
Kako bi se spriječilo preusmjeravanje prometa zbog različitih režima između država članica i trećih zemalja, Komisija bi kod pregovora o međunarodnim sporazumima trebala nastojati osigurati da treće zemlje ne poduzimaju nikakve mjere, kao što je na primjer trgovinski sustav s pravom tranzita, koje bi mogle imati diskriminirajući učinak na tranzitni promet. |
(17) |
Da bi se osigurala dosljedna i usklađena primjena sustava infrastrukturnih naknada troškovi bi se, pri određivanju novih cestarina, trebali izračunavati u skladu s temeljnim načelima navedenim u Prilogu II. ili bi morali biti na razini koja nije veća od razine koja proizlazi iz primjene tih načela. Ti se zahtjevi ne bi trebali odnositi na postojeća rješenja cestarina, osim u slučaju njihove bitne promjene u budućnosti. Takve bitne promjene uključuju sve značajne promjene prvobitnih odredaba i uvjeta sheme cestarina kroz izmjenu ugovora s operatorom sustava naplaćivanja cestarina, ali isključuju promjene predviđene u izvornoj shemi. U slučaju ugovora o koncesiji, značajne bi se promjene mogle provoditi u skladu s postupkom javne nabave. Da bi se postigla transparentnost bez stvaranja prepreka funkcioniranju tržišnoga gospodarstva i javno-privatnih partnerstava, države članice moraju također obavijestiti Komisiju o jediničnim vrijednostima i drugim parametrima koje namjeravaju primijeniti u izračunavanju različitih elemenata troškova naknada, ili, u slučaju ugovora o koncesiji, o odgovarajućem ugovoru i njegovim osnovnim postavkama, kako bi Komisija mogla dati svoje mišljenje. Mišljenja koja Komisija daje prije uvođenja novih aranžmana cestarina u državama članicama, ni u čemu ne dovode u pitanje obvezu Komisije da u skladu s Ugovorom osigurava primjenu prava Zajednice. |
(18) |
Kako bi se u budućnosti omogućilo informirano i objektivno odlučivanje o mogućoj primjeni načela „plaća zagađivač” pomoću internalizacije vanjskih troškova za sve vrste prijevoza, trebala bi se razviti jednoobrazna načela izračunavanja na temelju znanstveno priznatih podataka. Pri bilo kakvoj budućoj odluci o ovom pitanju trebalo bi se u potpunosti uzeti u obzir porezno opterećenje kojim su već opterećeni cestovni prijevoznici, uključujući poreze na vozila i trošarine na gorivo. |
(19) |
Komisija bi trebala početi raditi na razvoju opće prihvatljivog, transparentnog i razumljivog modela za procjenu vanjskih troškova za sve vrste prijevoza koji bi služio kao osnova za buduća izračunavanja infrastrukturnih naknada. Pri izvođenju ovog posla, Komisija bi trebala ispitati sve moguće opcije u odnosu na sastav vanjskih troškova koji se uzimaju u obzir poštujući elemente navedene u svojoj Bijeloj knjizi „Europska prometna politika za 2010.” iz 2001. godine, i pažljivo procjenjujući utjecaj koji bi mogla imati internalizacija različitih opcija troškova. Europski parlament i Vijeće će pažljivo proučiti svaki takav prijedlog Komisije za daljnju reviziju Direktive 1999/62/EZ. |
(20) |
Za razvoj sustava zaračunavanja naknada za korištenje cestovne infrastrukture još je uvijek potreban daljnji tehnički razvoj. Trebao bi postojati postupak koji bi Komisiji omogućio da nakon savjetovanja s državama članicama zahtjeve Direktive 1999/62/EZ prilagodi tehničkom napretku. |
(21) |
Mjere potrebne za provedbu ove Direktive donose se u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (8). |
(22) |
S obzirom na to da cilj ove Direktive, a to je usklađivanje uvjeta koji se primjenjuju na cestarine i korisničke naknade za korištenje cestovne infrastrukture, države članice ne mogu ostvariti samostalnim djelovanjem na zadovoljavajući način, nego ga se zbog njegove europske dimenzije i radi zaštite unutarnjeg tržišta prijevoza može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti zajamčenim u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti navedenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
(23) |
Direktivu 1999/62/EZ treba izmijeniti na odgovarajući način, |
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
1. |
Članak 2. Direktive 1999/62/EZ mijenja se kako slijedi:
|
2. |
Članak 7. mijenja se kako slijedi:
|
3. |
Umeće se sljedeći članak: „Članak 7.a 1. Pri utvrđivanju razine izmjerljivih prosječnih cestarina koje se zaračunavaju na određenoj infrastrukturnoj mreži ili na jasno određenom dijelu te mreže, države članice uzimaju u obzir različite troškove navedene u članku 7. stavku 9. Troškovi koji se uzimaju u obzir odnose se na mrežu ili dio mreže na kojima se cestarine ubiru te na vozila kojima se te cestarine naplaćuju. Države članice mogu odlučiti da te troškove ne vraćaju kroz prihod od cestarine, ili da vraćaju samo određeni postotak tih troškova. 2. Cestarine se utvrđuju u skladu s člankom 7. i stavkom 1. ovog članka. 3. Za nove režime cestarina, osim onih koje se odnose na koncesijske cestarine koje države članice uvedu nakon 10. lipnja 2008., države članice izračunavaju troškove upotrebom metodologije koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna navedenim u Prilogu III. Za nove koncesijske cestarine koje se uvedu nakon 10. lipnja 2008., najviša razina cestarina bit će jednaka ili manja od razine koja bi se dobila upotrebom metodologije koja se zasniva na temeljnim načelima izračuna navedenim u Prilogu III. Ova se jednakost procjenjuje na temelju razumno dugog referentnog razdoblja primjerenog prirodi ugovora o koncesiji. Režimi cestarina koji su 10. lipnja 2008. na snazi, ili za koje su prije 10. lipnja 2008. na temelju postupka javne nabave primljene ponude ili odgovori na poziv za pregovore u okviru postupka za pregovaranje, ne podliježu obvezama iz ovog stavka tako dugo dok ostanu na snazi i uz uvjet da ih se značajno ne promijeni. 4. Najmanje četiri mjeseca prije provedbe novog režima cestarina države članice dostavljaju Komisiji:
5. Države članice također, najmanje četiri mjeseca prije njihove provedbe, obavješćuju Komisiju o novim režimima cestarina koji se primjenjuju na paralelnim cestama na koje se može preusmjeriti promet s transeuropske cestovne mreže i/ili koje su u izravnom tržišnom natjecanju s nekim dijelovima te mreže na kojima se ubiru cestarine. Ova obavijest uključuje barem podatke o geografskom rasponu mreže na kojoj se naplaćuje cestarina, o vozilima od kojih se cestarina naplaćuje i o visinama predviđenih cestarina, zajedno s objašnjenjem načina na koji je utvrđena visina cestarine. 6. Za slučajeve koji podliježu obvezama iz stavka 3., Komisija u roku četiri mjeseca od primitka obavijesti u skladu sa stavkom 4. daje svoje mišljenje o tome jesu li te obveze ispunjene. Komisija može također dati svoje mišljenje za režime cestarina iz stavka 5., posebno što se tiče proporcionalnosti i transparentnosti predloženih režima i njihovog vjerojatnog utjecaja na tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu i na slobodno kretanje robe. Mišljenja Komisije se stavljaju na raspolaganje Odboru iz članka 9.c stavka 1. 7. Ako država članica želi primijeniti odredbe iz članka 7. stavka 11. u vezi s režimima cestarina koji su 10. lipnja 2008. već na snazi, ona pruža podatke koji pokazuju da je izmjerljiva prosječna cestarina koja se primjenjuje na navedenu infrastrukturu u skladu s člankom 2.aa, člankom 7. stavkom 9. i člankom 7. stavkom 10.” |
4. |
Umeće se sljedeći članak: „Članak 7.b Ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvode sustav cestarina i/ili korisničkih naknada za infrastrukturu kako bi, ne dovodeći u pitanje članke 87. i 88. Ugovora, odredile odgovarajuću nadoknadu za ove naknade.” |
5. |
Članak 8. stavak 2. točka (b) mijenja se i glasi:
|
6. |
Umeće se sljedeći članak: „Članak 8.a Svaka država članica nadzire sustav cestarina i/ili korisničkih naknada kako bi osigurala njegovo funkcioniranje na transparentan i nediskriminirajući način.” |
7. |
Članak 9. mijenja se kako slijedi:
|
8. |
Umeću se sljedeći članci: „Članak 9.a Države članice uspostavljaju odgovarajuće kontrole, te utvrđuju sustav sankcija koje se primjenjuju u slučaju kršenja nacionalnih propisa donesenih na temelju ove Direktive. One poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu. Ove sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Članak 9.b Komisija pomaže pri uspostavljanju dijaloga i pri razmjeni tehničkog znanja između država članica što se tiče provedbe ove Direktive, a posebno njezinog Priloga III. Komisija u skladu s postupkom iz članka 9.c stavka 3. ažurira i pojašnjava priloge 0., III. i IV. u odnosu na tehnički razvoj, te priloge I. i II. u odnosu na inflaciju. Članak 9.c 1. Komisiji pomaže Odbor. 2. Pri pozivanju na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8. 3. Pri pozivanju na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8. Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca. 4. Odbor donosi svoj poslovnik.” |
9. |
Članak 11. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 11. Najkasnije 10. lipnja 2011. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o provedbi i učincima ove Direktive, uzimajući u obzir tehnološki razvoj i trend gustoće prometa u odnosu na vozila težine između 3,5 i 12 tona, procjenjujući njezin utjecaj na unutarnje tržište, uključujući otočna područja, područja bez izlaza na more i rubna područja Zajednice, razinu investiranja u ovaj sektor, te njezin doprinos postizanju ciljeva održive prometne politike. Države članice najkasnije 10. prosinca 2010. dostavljaju Komisiji podatke potrebne za ovo izvješće. Nakon ispitivanja svih opcija, uključujući troškove povezane s okolišem, bukom, zagušenjem prometa i zdravljem, Komisija najkasnije 10. lipnja 2008. predstavlja opće prihvatljiv, transparentan i sveobuhvatan model za procjenu svih vanjskih troškova koji će poslužiti kao osnova za buduća izračunavanja infrastrukturnih naknada. Ovaj je model popraćen analizom utjecaja internalizacije vanjskih troškova za sve načine prijevoza te strategijom za postupnu provedbu tog modela za sve vrste prijevoza. Ovo izvješće i model prema potrebi su popraćeni odgovarajućim prijedlozima Europskog parlamenta i Vijeća za daljnju reviziju ove Direktive.” |
10. |
Tablica iz Priloga II. u kojoj su navedeni iznosi godišnjih naknada zamjenjuje se sljedećom tablicom:
|
11. |
Posljednja rečenica Priloga II. zamjenjuje se sljedećim: „Dnevna korisnička naknada jednaka je za sve kategorije vozila i iznosi 11 eura.” |
12. |
Umeće se Prilog 0., čiji se tekst nalazi u Prilogu I. ovoj Direktivi. |
13. |
Dodaje se Prilog III., čiji se tekst nalazi u Prilogu II. ovoj Direktivi. |
14. |
Dodaje se Prilog IV., čiji se tekst nalazi u Prilogu III. ovoj Direktivi. |
Članak 2.
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 10. lipnja 2008. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva, zajedno s tablicom koja prikazuje podudaranje odredaba ove Direktive s donesenim nacionalnim odredbama.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2006.
Za Europski parlament
Predsjednik
J. BORRELL FONTELLES
Za Vijeće
Predsjednik
H. WINKLER
(1) SL L 187, 20.7.1999., str. 42. Direktiva kako je izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003.
(2) SL C 241, 28.9.2004., str. 58.
(3) SL C 109, 30.4.2004., str. 14.
(4) Mišljenje Europskog parlamenta od 20. travnja 2004. (SL C 104 E, 30.4.2004., str. 371.). Zajedničko stajalište Vijeća od 6. rujna 2005. (SL C 275 E, 8.11.2005., str. 1.) i stajalište Europskog parlamenta od 15. prosinca 2005. (još nije objavljeno u Službenom listu). Odluka Vijeća od 27. ožujka 2006.
(5) SL C 43 E, 19.2.2004., str. 250.
(6) SL L 228, 9.9.1996., str. 1. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom br. 884/2004/EZ (SL L 167, 30.4.2004., str. 1.).
(7) SL L 283, 31.10.2003., str. 51. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/75/EZ (SL L 157, 30.4.2004., str. 100.).
(8) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
PRILOG I.
„PRILOG 0.
GRANIČNE EMISIJE
1. |
Vozilo kategorije ‚EURO 0’
|
2. |
Vozila kategorija ‚EURO I’/‚EURO II’
|
3. |
Vozila kategorija ‚EURO III’/‚EURO IV’/‚EURO V’/‚EEV’
|
4. |
Kako je određeno u Direktivi 88/77/EEZ, mogu se uzeti u obzir buduće emisijske kategorije vozila i buduće izmjene.” |
(1) Koeficijent granične vrijednosti emisije čestica za motore snage 85 kW ili manje je 1,7.
(2) Ciklus provjere sastoji se od niza točaka provjere, s tim da su za svaku točku definirani brzina i obrtni moment koje motor mora imati pri jednakomjernom radu, (test ESC), ili pri promjenjivim uvjetima rada (testovi ETC i ELR).
(3) 0,13 za motore s radnim obujmom manjim od 0,7 dm3 i nominalnom brzinom većom od 3 000 min-1.
PRILOG II.
„PRILOG III.
TEMELJNA NAČELA ZA RASPODJELU TROŠKOVA I IZRAČUN CESTARINA
Ovim se Prilogom reguliraju temeljna načela za izračun izmjerljivih prosječnih cestarina u skladu s člankom 7. stavkom 9. Obveza da cestarine ovise o troškovima ne dovodi u pitanje slobodu država članica da u skladu s člankom 7.a stavkom 1. odluče da se svi troškovi ne pokrivaju iz prihoda od cestarina, ili njihovu slobodu da u skladu s člankom 7. stavkom 10. promijene iznose određenih cestarina tako da odstupaju od prosječnih (1).
Primjena ovih načela mora u potpunosti biti u skladu s drugim postojećim obvezama u skladu s pravom Zajednice, posebno u odnosu na ugovore o koncesiji koji se dodjeljuju u skladu s Direktivom 2004/18/EZ te s drugim instrumentima Zajednice na području javne nabave.
Kada država članica pregovara s jednom ili više trećih strana radi sklapanja koncesijskog ugovora za izgradnju ili poslovanje dijela njezine infrastrukture, ili ako zbog toga stupi u neki drugi dogovor utemeljen na nacionalnom zakonodavstvu ili na ugovoru koji je sklopila vlada države članice, usklađenost s ovim načelima procjenjuje se na temelju rezultata ovih pregovora.
1. Definicija mreže i relevantnih vozila
— |
Kad se na cjelokupnu transeuropsku cestovnu mrežu ne primjenjuje jedinstven režim cestarina, država članica točno određuje onaj dio ili dijelove mreže na kojima se primjenjuje režim cestarine, kao i sustav koji upotrebljava za kategorizaciju vozila u svrhu primjene različitih iznosa cestarina. Države članice također navode obuhvaća li njihov režim cestarina i vozila ispod praga od 12 tona. |
— |
Kada država članica odluči da za različite dijelove svoje mreže donese različite politike koji se tiču povrata troškova, (kao što je to dopušteno u skladu s člankom 7.a stavkom 1.), za svaki jasno definiran dio mreže troškovi se izračunavaju posebno. Država članica može odlučiti podijeliti svoju mrežu na određen broj jasno definiranih dijelova kako bi se za svaki dio sklopili posebni ugovori o koncesiji ili slično. |
2. Troškovi infrastrukture
2.1. Investicijski troškovi
— |
Investicijski troškovi uključuju troškove izgradnje, (uključujući troškove financiranja), i troškove razvoja infrastrukture, te tamo gdje je to primjenjivo, povrat od investicijskog ulaganja ili stopu dobiti. Također se uključuju troškovi stjecanja zemljišta, planiranja, projektiranja, nadzora građevinskih ugovora i upravljanja projektom, te troškovi za arheološka istraživanja i istraživanja tla, kao i drugi relevantni sporedni troškovi. |
— |
Povrat troškova izgradnje temelji se ili na vijeku trajanja infrastrukture ili na nekom drugom razdoblju amortizacije, (koje nije kraće od 20 godina), koje se smatra prikladnim zbog financiranja kroz ugovor o koncesiji ili na neki drugi način. Trajanje razdoblja amortizacije može biti ključna varijabla u pregovorima za sklapanje ugovora o koncesiji, posebno ako navedena država članica, kao ugovorna strana, želi postaviti gornju granicu izmjerljive prosječne cestarine koja će se primjenjivati. |
— |
Ne dovodeći u pitanje izračun investicijskih troškova, povrat troškova može:
|
— |
Svi troškovi nastali u proteklom razdoblju temelje se na plaćenim iznosima. Troškovi koji će još nastati u budućnosti, temelje se na razumnim predviđanjima tih troškova. |
— |
Javne investicije se mogu smatrati zajmovima. Kamatna stopa koja se primjenjuje na troškove nastale u proteklom razdoblju je stopa koja se primjenjivala na javne zajmove tijekom tog razdoblja. |
— |
Troškovi se raspoređuju na teška teretna vozila, (HGV), na objektivnoj i transparentnoj osnovi uzimajući u obzir razmjer prometa teških teretnih vozila koji će se odvijati po mreži i s tim povezane troškove. Vozila/kilometri koje prijeđu teška teretna vozila mogu se u tu svrhu podesiti objektivno opravdanim „čimbenicima izjednačavanja” poput onih navedenih u točki 4. (2). |
— |
Određivanje procijenjenog povrata od investicijskog ulaganja ili stope dobiti mora biti razumno i odražavati uvjete na tržištu, te se može mijenjati radi poticanja veće učinkovitosti treće ugovorne strane u pogledu zahtjeva koji se postavljaju na kvalitetu usluge. Povrat od investicijskog ulaganja se može proračunati upotrebom gospodarskih pokazatelja, kao što su IRR, (unutarnja stopa povrata investicija), ili WACC (izmjerljiv prosječni trošak kapitala). |
2.2. Godišnji troškovi održavanja i troškovi konstrukcijskih popravaka
— |
Ovi troškovi uključuju godišnje troškove održavanja mreže i periodične troškove povezane s popravcima, učvršćivanjem i mijenjanjem površinskog sloja ceste, kako bi se osiguralo održavanje operativne funkcionalnosti mreže tijekom vremena. |
— |
Ovakvi se troškovi raspoređuju između teških teretnih vozila i ostalog prometa na temelju stvarnih i predviđenih udjela vozila/kilometara, i mogu se prilagođavati objektivno opravdanim faktorima izjednačavanja, poput onih navedenih u točki 4. |
3. Troškovi poslovanja, upravljanja i ubiranja cestarina
Ovi troškovi uključuju sve troškove operatora infrastrukture koji nisu sadržani u odjeljku 2., a koji se odnose na provedbu, rad i upravljanje infrastrukturom i sustavom ubiranja cestarine. Oni posebno uključuju:
— |
troškove izgradnje, uspostave i održavanja naplatnih kućica i drugih sustava naplate, |
— |
svakodnevne troškove rada, upravljanja i provođenja sustava naplate cestarina, |
— |
upravne naknade i pristojbe povezane s ugovorima o koncesiji, |
— |
troškove upravljanja, uprave i usluga povezane s poslovanjem infrastrukture. |
Troškovi mogu uključivati povrat od investicijskog ulaganja ili stopu dobiti koji odražavaju stupanj prenesenog rizika.
Ovakvi se troškovi na pravičnoj i transparentnoj osnovi raspodjeljuju na sve klase vozila koje podliježu sustavu naplaćivanja cestarina.
4. Udio teretnog prometa, čimbenici izjednačenja i mehanizam ispravka
— |
Izračun cestarina se temelji na stvarnim ili predviđenim udjelima prijeđenih kilometara teških teretnih vozila, koji se prema potrebi mogu prilagoditi pomoću čimbenika izjednačenja, kako bi se uvažili povećani troškovi izgradnje i popravaka infrastrukture koju koriste teretna vozila. |
— |
U sljedećoj tablici je prikazan skup okvirnih čimbenika izjednačenja. Ako država članica koristi čimbenike izjednačenja čiji se omjeri razlikuju od onih prikazanih u ovoj tablici, ti se čimbenici moraju temeljiti na objektivno opravdanim kriterijima i moraju biti dostupni javnosti.
|
— |
Režimi naplate cestarina koji se temelje na predviđenim razinama prometa moraju imati korektivni mehanizam pomoću kojeg se cestarine povremeno prilagođavaju kako bi se ispravio bilo kakav prenizak ili previsok povrat troškova zbog pogrešaka prognoze.” |
(1) Ove odredbe zajedno s fleksibilnostima u vezi s načinima povrata troškova tijekom vremena, (vidjeti treću alineju točke 2.1), omogućavaju širok raspon za utvrđivanje cestarina na razinama koje su prihvatljive korisnicima i prilagođene posebnim ciljevima prometne politike države članice.
(2) Kod primjene čimbenika izjednačavanja, država članica mora voditi računa o izgradnji ceste koja se odvija u više faza ili upotrebom pristupa dugog vijeka trajanja.
(3) Za određivanje kategorije vozila vidjeti Prilog IV.
(4) Kategorije vozila odgovaraju osovinskim težinama od 5,5, 6,5, 7,5 i 8,5 tona.
PRILOG III.
„PRILOG IV.
OKVIRNO UTVRĐIVANJE KATEGORIJE VOZILA
Kategorije vozila su definirane u donjoj tablici.
Vozila se klasificiraju u potkategorije 0, I, II i III u skladu sa štetom koju uzrokuju na površini ceste, uzlaznim slijedom (tako je kategorija III kategorija koja nanosi najveću štetu cestovnoj infrastrukturi). Šteta raste eksponencijalno s porastom osovinske težine.
Sva motorna i kombinirana vozila čija je maksimalna dopuštena težina u natovarenom stanju manja od 7,5 tona, pripadaju u kategoriju štetnosti 0.
Motorna vozila
Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznatim ekvivalentom (1) |
Drugi sustavi ovjesa pogonske osovine |
Kategorija štete |
||
Broj osovina i najveća dopuštena ukupna težina natovarenog vozila (u tonama) |
Broj osovina i najveća dopuštena ukupna težina natovarenog vozila (u tonama) |
|
||
Ne manje od |
Manje od |
Ne manje od |
Manje od |
|
Dvije osovine |
|
|||
7,5 |
12 |
7,5 |
12 |
I. |
12 |
13 |
12 |
13 |
|
13 |
14 |
13 |
14 |
|
14 |
15 |
14 |
15 |
|
15 |
18 |
15 |
18 |
|
Tri osovine |
|
|||
15 |
17 |
15 |
17 |
|
17 |
19 |
17 |
19 |
|
19 |
21 |
19 |
21 |
|
21 |
23 |
21 |
23 |
|
23 |
25 |
|
|
|
25 |
26 |
|
|
|
|
|
23 |
25 |
II. |
|
|
25 |
26 |
|
Četiri osovine |
|
|||
23 |
25 |
23 |
25 |
I. |
25 |
27 |
25 |
27 |
|
27 |
29 |
|
|
|
|
|
27 |
29 |
II. |
|
|
29 |
31 |
|
|
|
31 |
32 |
|
29 |
31 |
|
|
|
31 |
32 |
|
|
|
Kombinirana vozila (vučna vozila s poluprikolicom i teretna vozila s prikolicom)
Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznatim ekvivalentom |
Drugi sustavi ovjesa pogonske osovine |
Kategorija štete |
||
Broj osovina i najveća dopuštena ukupna težina natovarenog vozila (u tonama) |
Broj osovina i najveća dopuštena ukupna težina natovarenog vozila (u tonama) |
|
||
Ne manje od |
Manje od |
Ne manje od |
Manje od |
|
2 + 1 osovina |
|
|||
7,5 |
12 |
7,5 |
12 |
I. |
12 |
14 |
12 |
14 |
|
14 |
16 |
14 |
16 |
|
16 |
18 |
16 |
18 |
|
18 |
20 |
18 |
20 |
|
20 |
22 |
20 |
22 |
|
22 |
23 |
22 |
23 |
|
23 |
25 |
23 |
25 |
|
25 |
28 |
25 |
28 |
|
2 + 2 osovine |
|
|||
23 |
25 |
23 |
25 |
|
25 |
26 |
25 |
26 |
|
26 |
28 |
26 |
28 |
|
28 |
29 |
28 |
29 |
|
29 |
31 |
29 |
31 |
II. |
31 |
33 |
31 |
33 |
|
33 |
36 |
33 |
36 |
III. |
36 |
38 |
|
|
|
2 + 3 osovine |
II. |
|||
36 |
38 |
36 |
38 |
|
38 |
40 |
|
|
|
|
|
38 |
40 |
III. |
3 + 2 osovine |
II. |
|||
36 |
38 |
36 |
38 |
|
38 |
40 |
|
|
|
|
|
38 |
40 |
III. |
|
|
40 |
44 |
|
40 |
44 |
|
|
|
3 + 3 osovine |
|
|||
36 |
38 |
36 |
38 |
I. |
38 |
40 |
|
|
|
|
|
38 |
40 |
II. |
40 |
44 |
40 |
44” |
|
(1) Ovjes koji se priznaje kao ekvivalentan u skladu s definicijom iz Priloga II. Direktivi Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju, za određena cestovna vozila koja prometuju u Zajednici, najvećih dopuštenih dimenzija u nacionalnom i međunarodnom prometu i najvećih dopuštenih težina u međunarodnom prometu (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.). Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2002/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 67, 9.3.2002., str. 47.).
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
43 |
22007A0525(01)
L 134/4 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
SPORAZUM O ZRAČNOM PRIJEVOZU
SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE (dalje u tekstu Sjedinjene Države), s jedne strane;
i
REPUBLIKA AUSTRIJA,
KRALJEVINA BELGIJA,
REPUBLIKA BUGARSKA,
REPUBLIKA CIPAR,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
REPUBLIKA FINSKA,
FRANCUSKA REPUBLIKA,
SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,
HELENSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA MAĐARSKA,
IRSKA,
TALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
RUMUNJSKA,
SLOVAČKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA,
UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,
koje su stranke Ugovora o osnivanju Europske zajednice i koje su države članice Europske unije (dalje u tekstu države članice),
i EUROPSKA ZAJEDNICA, s druge strane;
ŽELEĆI poboljšati sustav međunarodnog zračnog prometa na temelju tržišnog natjecanja između zračnih prijevoznika uz najmanji mogući utjecaj država i njihovih propisa;
ŽELEĆI olakšati širenje mogućnosti međunarodnog zračnog prijevoza, između ostalog razvojem mreža zračnog prijevoza kako bi se zadovoljile potrebe putnika i pošiljatelja za odgovarajućim uslugama zračnog prijevoza;
ŽELEĆI omogućiti zračnim prijevoznicima da na otvorenim tržištima putnicima i pošiljateljima nude konkurentne cijene i usluge;
ŽELEĆI da svi sektori industrije zračnog prijevoza, uključujući djelatnike zračnih prijevoznika, imaju koristi od liberaliziranog sporazuma;
ŽELEĆI osigurati najviši stupanj sigurnosti i zaštite u međunarodnom zračnom prijevozu te potvrđujući ozbiljnu zabrinutost u vezi s djelima ili prijetnjama u odnosu na zaštitu zrakoplova, koji ugrožavaju sigurnost osoba ili imovine, negativno utječu na obavljanje zračnog prijevoza i narušavaju povjerenje javnosti u sigurnost civilnog zrakoplovstva;
UVAŽAVAJUĆI Konvenciju o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu koja je bila otvorena za potpisivanje u Čikagu 7. prosinca 1944.;
PREPOZNAJUĆI da državne subvencije mogu negativno utjecati na tržišno natjecanje između zračnih prijevoznika i ugroziti osnovne ciljeve ovog Sporazuma;
POTVRĐUJUĆI važnost zaštite okoliša pri razvoju i provedbi međunarodne zrakoplovne politike;
PRIMJEĆUJUĆI važnost zaštite potrošača, uključujući zaštite koje nudi Konvencija o ujednačavanju određenih pravila za međunarodni zračni prijevoz, sastavljena u Montrealu 28. svibnja 1999.;
NAMJERAVAJUĆI dalje razvijati okvir postojećih sporazuma s ciljem otvaranja pristupa tržištima i postizanja najvećih mogućih pogodnosti za potrošače, zračne prijevoznike, radnu snagu i zajednice s obje strane Atlantika;
PREPOZNAJUĆI važnost povećanja mogućnosti pristupa njihovih zračnih prijevoznika globalnim kapitalnim tržištima kako bi se osnažilo tržišno natjecanje i promicali ciljevi ovog Sporazuma;
NAMJERAVAJUĆI uspostaviti presedan globalnog značaja za promicanje koristi liberalizacije ovog ključnoga gospodarskog sektora,
SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma, osim u slučaju kada je drukčije navedeno, izraz:
1. |
„Sporazum” znači ovaj Sporazum, njegove priloge i dodatke i sve njihove izmjene; |
2. |
„zračni prijevoz” znači poseban ili kombinirani prijevoz putnika, prtljage, tereta ili pošte zrakoplovom, koji je na raspolaganju javnosti za naknadu ili najam; |
3. |
„Konvencija” znači Konvencija o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, koja je bila otvorena za potpisivanje 7. prosinca 1944. u Čikagu, i uključuje:
|
4. |
„ukupni trošak” znači trošak pružanja usluge uvećan za razumnu naknadu za administrativne troškove; |
5. |
„međunarodni zračni prijevoz” znači zračni prijevoz koji prolazi kroz zračni prostor iznad državnog područja više od jedne države; |
6. |
„ugovorna stranka” znači ili Sjedinjene Države ili Europska zajednica i njezine države članice; |
7. |
„cijena” znači svaka vozarina, tarifa ili naknada za putnike, prtljagu i/ili teret (osim pošte) u zračnom prijevozu, uključujući, ako je primjereno, površinski prijevoz povezan s međunarodnim zračnim prijevozom, koju zaračunava zračni prijevoznik, uključujući njegove zastupnike, te uvjete koji uređuju raspoloživost takve vozarine, tarife ili naknade; |
8. |
„zaustavljanje radi razloga koji nisu povezani s prijevozom” znači slijetanje u bilo koju svrhu osim ukrcaja i iskrcaja putnika, prtljage, tereta i/ili pošte u zračnom prijevozu; |
9. |
„područje” za Sjedinjene Države znači kopnene površine (uključujući otoke), unutarnje vode i teritorijalno more pod njihovim suverenitetom ili jurisdikcijom, a za Europsku zajednicu i njezine države članice znači kopnene površine (uključujući otoke), unutarnje vode i teritorijalno more u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice i pod uvjetima utvrđenim u tom Ugovoru i bilo kojem instrumentu koji iz njega proizlazi; podrazumijeva se da primjena ovog Sporazuma na zračnu luku Gibraltar ne dovodi u pitanje odgovarajuće pravne pozicije Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine u vezi sa sporom o suverenitetu nad područjem na kojem se nalazi zračna luka, te ne dovodi u pitanje daljnje izuzeće zračne luke Gibraltar od zrakoplovnih mjera Europske zajednice koje vrijede među državama članicama od 18. rujna 2006., u skladu s Izjavom ministara o zračnoj luci Gibraltar, dogovorenom u Cordobi u rujnu 2006.; i |
10. |
„korisnička naknada” znači naknada koja se zaračunava zračnim prijevoznicima za korištenje objekata, opreme i sustava zračne luke, za zaštitu okoliša zračne luke, objekata, opreme i sustava za zračnu plovidbu ili objekata, opreme i sustava u službi zaštite zračnog prometa, uključujući povezane usluge, objekte, opremu i sustave. |
Članak 2.
Poštene i jednake mogućnosti
Svaka ugovorna stranka omogućava poštene i jednake mogućnosti za tržišno natjecanje zračnih prijevoznika obiju ugovornih stranaka pri obavljanju međunarodnog zračnog prijevoza uređenog ovim Sporazumom.
Članak 3.
Dodjela prava
1. Svaka ugovorna stranka dodjeljuje drugoj ugovornoj stranci sljedeća prava za obavljanje međunarodnog zračnog prijevoza od strane zračnih prijevoznika druge ugovorne stranke:
(a) |
pravo letenja preko njezinog područja bez slijetanja; |
(b) |
pravo zaustavljanja na njezinom području u neprometne svrhe; i |
(c) |
pravo obavljanja međunarodnog zračnog prijevoza između točaka na sljedećim rutama:
i |
(d) |
druga prava navedena u ovom Sporazumu. |
2. Svaki zračni prijevoznik može na bilo kojem ili na svim letovima i po svom izboru:
(a) |
obavljati letove u jednom ili u oba smjera; |
(b) |
kombinirati različite brojeve letova u okviru jedne operacije zrakoplova; |
(c) |
obavljati prijevoz između točaka iza, između i izvan područja i točaka unutar područja ugovornih stranaka, u bilo kojoj kombinaciji i bilo kojim redoslijedom; |
(d) |
izostaviti zaustavljanja na bilo kojoj točki ili točkama; |
(e) |
prenijeti promet iz bilo kojeg od svojih zrakoplova na bilo koji drugi od svojih zrakoplova na bilo kojoj točki; |
(f) |
obavljati prijevoz do točaka, iza bilo koje točke na svom području s promjenom ili bez promjene zrakoplova ili broja leta, te nuditi i oglašavati takve usluge javnosti kao izravan prijevoz; |
(g) |
slijetati na bilo kojim točkama bilo unutar ili izvan područja bilo koje ugovorne stranke; |
(h) |
obavljati tranzitni promet preko područja druge ugovorne stranke; i |
(i) |
kombinirati promet na istom zrakoplovu bez obzira na to gdje je taj promet započeo; |
bez ograničenja u vezi sa smjerom ili zemljopisnim ograničenjem i bez gubljenja bilo kojeg prava na obavljanje prijevoza koji je inače dopušten na temelju ovog Sporazuma.
3. Odredbe stavka 1. ovog članka primjenjuju se pod uvjetom:
(a) |
za zračne prijevoznike SAD-a, s izuzetkom usluga prijevoza samo tereta, da je prijevoz dio usluge koju koriste Sjedinjene Države; i |
(b) |
za zračne prijevoznike Zajednice, s izuzetkom: i. usluga prijevoza samo tereta; i ii. kombiniranih usluga između Sjedinjenih Država i bilo koje članice ECAA-e od datuma potpisa ovog Sporazuma, da je prijevoz dio usluge koju koristi država članica. |
4. Svaka ugovorna stranka omogućuje svakom zračnom prijevozniku da odredi učestalost i kapacitet međunarodnog zračnog prijevoza koji nudi na temelju komercijalnih razmatranja na tržištu. Sukladno ovom pravu, nijedna ugovorna stranka jednostrano ne ograničava opseg prometa, učestalost ili redovitost usluge, tip ili tipove zrakoplova koje koristi zračni prijevoznik druge ugovorne stranke, niti ne zahtijeva od druge ugovorne stranke prijavu redova letenja, programa za čarter letove ili operativnih planova, osim ako se to može zahtijevati radi carinskih, tehničkih, operativnih razloga ili razloga u vezi okoliša (u skladu s člankom 15.), pod jednakim uvjetima sukladnim članku 15. Konvencije.
5. Svaki zračni prijevoznik može obavljati međunarodni zračni prijevoz bez ikakvih ograničenja u vezi s promjenom tipa ili broja upotrijebljenih zrakoplova u bilo kojem trenutku, pod uvjetom (a) za zračne prijevoznike SAD-a, s izuzetkom usluga prijevoza samo tereta, da je prijevoz dio usluge koju koriste Sjedinjene Države, i (b) za zračne prijevoznike Zajednice, s izuzetkom: i. usluga prijevoza samo tereta; i ii. kombiniranih usluga između Sjedinjenih Država i bilo koje članice ECAA-e od datuma potpisa ovog Sporazuma, da je prijevoz dio usluge koju koristi država članica.
6. Ništa se iz ovog Sporazuma neće smatrati dodjeljivanjem prava:
(a) |
zračnim prijevoznicima SAD-a da uz naplatu na području bilo koje države članice ukrcavaju putnike, prtljagu, teret ili poštu za prijevoz do druge točke na području te države članice; |
(b) |
zračnim prijevoznicima Zajednice da uz naplatu na području Sjedinjenih Država ukrcavaju putnike, prtljagu, teret ili poštu za prijevoz do druge točke na području Sjedinjenih Država. |
7. Pristup zračnih prijevoznika Zajednice prijevozu koji naručuje vlada SAD-a, uređen je Prilogom 3.
Članak 4.
Odobrenje
Po primitku zahtjeva zračnog prijevoznika jedne ugovorne stranke u obliku i na način koji su propisani za odobrenja za obavljanje prijevoza i tehničke dozvole, druga ugovorna stranka dodjeljuje odgovarajuća odobrenja i dozvole uz minimalno odugovlačenje postupka, pod sljedećim uvjetima:
(a) |
za zračnog prijevoznika SAD-a, da značajni udio u vlasništvu i stvarnu kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom imaju Sjedinjene Države, državljani SAD-a, ili oboje, i da je zračni prijevoznik licenciran kao zračni prijevoznik SAD-a i ima svoje glavno mjesto poslovanja na području SAD-a; |
(b) |
za zračnog prijevoznika Zajednice, da značajni udio u vlasništvu i stvarnu kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom ima država članica ili države članice, državljani te države ili tih država, ili oboje, i da je zračni prijevoznik licenciran kao zračni prijevoznik Zajednice i ima svoje glavno mjesto poslovanja na području Europske zajednice; |
(c) |
da zračni prijevoznik može ispuniti uvjete propisane zakonima i drugim propisima koje ugovorna stranka koja razmatra zahtjev ili zahtjeve uobičajeno primjenjuje na obavljanje međunarodnog zračnog prijevoza; i |
(d) |
da se održavaju i primjenjuju odredbe iz članka 8. (Sigurnost) i članka 9. (Zaštita). |
Članak 5.
Opoziv odobrenja
1. Bilo koja ugovorna stranka može opozvati, obustaviti ili ograničiti odobrenja ili tehničke dozvole za obavljanje prijevoza ili na drugi način obustaviti ili ograničiti operacije zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke, kada:
(a) |
za zračnog prijevoznika SAD-a, značajni udio u vlasništvu i stvarnu kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom nemaju Sjedinjene Države, državljani SAD-a, ili oboje, ili ako zračni prijevoznik nije licenciran kao zračni prijevoznik SAD-a ili nema svoje glavno mjesto poslovanja na području SAD-a; |
(b) |
za zračnog prijevoznika Zajednice, značajni udio u vlasništvu i stvarnu kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom nema država članica ili države članice, državljani te države ili tih država, ili oboje, ili ako zračni prijevoznik nije licenciran kao zračni prijevoznik Zajednice ili nema svoje glavno mjesto poslovanja na području Europske zajednice; ili |
(c) |
zračni prijevoznik nije u skladu sa zakonima i propisima iz članka 7. (Primjena zakona) ovog Sporazuma. |
2. Osim u slučaju kada su za sprečavanje daljnje nesukladnosti sa podstavkom 1. točkom (c) ovog članka nužne hitne mjere, prava utvrđena ovim člankom provode se tek nakon savjetovanja s drugom ugovornom strankom.
3. Ovim se člankom ne ograničavaju prava niti jedne ugovorne stranke da zadrži, opozove, ograniči ili nametne uvjete za izdavanje odobrenja za obavljanje prijevoza ili tehničke dozvole, zračnom prijevozniku ili zračnim prijevoznicima druge ugovorne stranke u skladu s odredbama članka 8. (Sigurnost) ili članka 9. (Zaštita).
Članak 6.
Dodatna pitanja u vezi s vlasništvom, ulaganjem i kontrolom
Bez obzira na bilo koju drugu odredbu ovog Sporazuma, ugovorne stranke svojim odlukama provode odredbe Priloga 4. u skladu sa svojim zakonima i drugim propisima koji se odnose na vlasništvo, ulaganje i kontrolu.
Članak 7.
Primjena zakona
1. Zakoni i propisi jedne ugovorne stranke, koji se odnose na ulazak zrakoplova, uključenih u međunarodnu zračnu plovidbu, na njezino područje ili njihov izlazak iz njezinog područja, ili na letenje i plovidbu takvih zrakoplova dok su unutar njezinog područja, primjenjuju se također na zrakoplove koje koriste zračni prijevoznici druge ugovorne stranke, i takvi ih se zrakoplovi moraju pridržavati pri ulasku na područje prve ugovorne stranke ili pri izlasku iz tog područja ili dok su unutar njega.
2. Zakoni i propisi jedne ugovorne stranke koji se primjenjuju na ulazak putnika, posade, ili tereta na njezino područje, zadržavanje na njemu ili izlazak iz njega (uključujući propise koji se odnose na ulazak, sređivanje dokumenata, useljenje, putovnice, carinsku kontrolu i karantenu, ili, u slučaju pošte, poštanske propise), vrijede također i za putnike, posadu ili teret zračnih prijevoznika druge ugovorne stranke pri ulasku, tijekom boravka i pri izlasku iz područja prve ugovorne stranke.
Članak 8.
Sigurnost
1. U smislu obavljanja zračnog prijevoza predviđenog ovim Sporazumom, odgovorna nadležna tijela ugovornih stranaka priznaju valjanim svjedodžbe o plovidbenosti, svjedodžbe o osposobljenosti i licence koje izda ili potvrdi jedna ili druga ugovorna stranka i koje su još na snazi, pod uvjetom da su zahtjevi za takve svjedodžbe ili licence barem jednaki minimalnim standardima koji se mogu uspostaviti sukladno Konvenciji. Međutim, odgovorna nadležna tijela mogu za let iznad svog područja odbiti priznavanje valjanosti svjedodžbi o osposobljenosti i licenca, koje su njihovim državljanima izdala ili potvrdila ta druga nadležna tijela.
2. Odgovorna nadležna tijela ugovorne stranke mogu zatražiti savjetovanje s drugim odgovornim nadležnim tijelima u vezi sa standardima sigurnosti koje ta druga tijela održavaju u odnosu na zrakoplovna sredstva, zrakoplovne posade, zrakoplove i rad zračnih prijevoznika, koje ta nadležna tijela nadziru. Ovakva savjetovanja se odvijaju u roku od 45 dana od zahtjeva, osim ako nije dogovoreno drukčije. Ako nakon takvih savjetovanja odgovorna nadležna tijela koja su zatražila savjetovanje utvrde da ta tijela ne održavaju i ne primjenjuju učinkovito standarde sigurnosti i zahtjeve u ovim područjima, koji su barem jednaki minimalnim standardima koji se mogu uspostaviti sukladno Konvenciji, odgovorna nadležna tijela koja su zatražila savjetovanje obavješćuju ta tijela o svojim nalazima i o mjerama koje se smatraju potrebnim za usklađivanje s ovim minimalnim standardima, a ta tijela moraju poduzeti odgovarajuću korektivnu mjeru. Odgovorna nadležna tijela koja su zatražila savjetovanje zadržavaju pravo da uskrate, opozovu ili ograniče odobrenje za obavljanje prijevoza ili tehničku dozvolu zračnom prijevozniku ili prijevoznicima za koje ta tijela obavljaju nadzor sigurnosti, u slučaju da ta tijela ne poduzmu odgovarajuću korektivnu mjeru u razumnom roku, te da poduzmu trenutnu mjeru prema takvom zračnom prijevozniku ili prijevoznicima ako je to bitno za sprečavanje daljnje neusklađenosti s dužnošću održavanja i primjenjivanja gore navedenih standarda i zahtjeva, koja rezultira neposrednom prijetnjom sigurnosti letenja.
3. Europska komisija istodobno prima sve zahtjeve i obavijesti iz ovog članka.
4. Ništa iz ovog članka ne sprečava odgovorna nadležna tijela ugovornih stranaka da raspravljaju o sigurnosti, uključujući rasprave koje se odnose na rutinsku primjenu standarda sigurnosti i zahtjeva ili na hitne situacije koje se povremeno mogu pojaviti.
Članak 9.
Zaštita
1. U skladu sa svojim pravima i obvezama na temelju međunarodnog prava, stanke potvrđuju da njihova međusobna obveza čuvanja zaštite civilnog zračnog prometa od djela nezakonitog ometanja, čini sastavni dio ovog Sporazuma. Ne ograničavajući općenitost svojih prava i obveza na temelju međunarodnog prava, ugovorne stranke posebno djeluju u skladu sa sljedećim sporazumima: Konvencija o kaznenim i ostalim nezakonitim djelima počinjenim na zrakoplovu, sastavljena u Tokiju 14. rujna 1963., Konvencija o sprečavanju nezakonite otmice zrakoplova, sastavljena u Hagu 16. prosinca 1970., Konvencija o sprečavanju nezakonitih djela protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva, sastavljena u Montrealu 23. rujna 1971. i Protokol o sprečavanju nezakonitih djela usmjerenih prema zračnim lukama, sastavljena u Montrealu 24. veljače 1988.
2. Ugovorne stranke na zahtjev pružaju svu potrebnu pomoć jedna drugoj u rješavanju bilo koje prijetnje zaštiti civilnog zračnog prometa, uključujući sprečavanje djela nezakonite otmice civilnih zrakoplova i drugih djela protiv sigurnosti takvih zrakoplova, njihovih putnika i posade te objekata, opreme i sustava zračnih luka i zračne plovidbe.
3. Ugovorne stranke u svojim međusobnim odnosima djeluju u skladu sa standardima zaštite zračnog prometa i odgovarajućim preporučenim praksama koje je utvrdila Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva i koje su navedene kao prilozi Konvenciji; njima se zahtijeva da operatori zrakoplova koji su upisani u njihove registre, operatori zrakoplova čije je glavno mjesto poslovanja ili trajno boravište na njihovom području i operatori zračnih luka na njihovom području, djeluju u skladu s takvim odredbama zaštite zračnog prometa.
4. Svaka ugovorna stranka mora voditi računa o tome da se na njezinom području djelotvorno provode mjere radi zaštite zrakoplova te provjere putnika, posade, i njihove prtljage i stvari koje nose sa sobom, kao i tereta i zaliha zrakoplova, prije i za vrijeme ukrcaja ili utovara; te da se te mjere prilagođavaju kako bi bile primjerene sve većim prijetnjama zaštiti civilnog zračnog prometa. Svaka se ugovorna stranka slaže da se moraju poštovati odredbe u vezi zaštite koje zahtijeva druga ugovorna stranka za odlazak s njezinog područja i tijekom boravka na njezinom području. Svaka ugovorna stranka pozitivno razmatra bilo koji zahtjev druge ugovorne stranke za poduzimanjem posebnih mjera zaštite kako bi se odgovorilo na određenu prijetnju.
5. Uz puno uvažavanje i uzajamno poštovanje suvereniteta, ugovorna stranka može donijeti mjere zaštite za ulazak na njezino područje. Kada je to moguće, ta ugovorna stranka uzima u obzir mjere zaštite koje druga ugovorna stranka već primjenjuje i bilo koja gledišta koja druga ugovorna stranka može ponuditi. Svaka ugovorna stranka, međutim, prihvaća da ništa u ovom članku ne ograničava mogućnost ugovorne stranke da odbije ulazak na svoj područje bilo kojem letu ili letovima za koje smatra da predstavljaju prijetnju njezinoj zaštiti.
6. Ugovorna stranka može poduzeti hitne mjere, uključujući izmjene za rješavanje određene prijetnje zaštiti. O takvim se mjerama odmah obavješćuju odgovorna nadležna tijela druge ugovorne stranke.
7. Ugovorne stranke naglašavaju važnost rada na usklađivanju praksi i standarda u svrhu poboljšanja zaštite zračnog prijevoza i smanjivanja regulatornih razlika. U tu svrhu ugovorne stranke u potpunosti upotrebljavaju i razvijaju postojeće kanale za raspravu o postojećim i predloženim mjerama zaštite. Ugovorne stranke očekuju da će se rasprava, između ostalog, voditi o novim mjerama zaštite koje predlaže ili razmatra druga ugovorna stranka, uključujući prilagodbu mjera zaštite koja je potrebna radi promjene okolnosti; mjere koje predlaže jedna ugovorna stranka za rješavanje zahtjeva u vezi zaštite druge ugovorne stranke; mogućnosti za bržu prilagodbu standarda u odnosu na mjere zaštite u zračnom prometu; i usklađenost zahtjeva jedne ugovorne stranke sa zakonodavnim obvezama druge ugovorne stranke. Ove bi rasprave morale služiti poticanju ranijeg obavješćivanja i ranije rasprave o novim inicijativama i zahtjevima na polju zaštite.
8. Ne dovodeći u pitanje potrebu poduzimanja trenutačne mjere kako bi se štitila zaštita prijevoza, ugovorne stranke potvrđuju da, kad su u pitanju mjere zaštite, ugovorna stranka procjenjuje moguće štetne učinke na međunarodni zračni prijevoz i osim ako je ograničeno zakonom, takve čimbenike uzima u obzir pri određivanju mjera koje su potrebne i primjerene za rješavanje pitanja u vezi zaštite.
9. Kada se dogodi nezakonita otmica ili prijetnja nezakonitom otmicom zrakoplova ili druge nezakonite radnje usmjerene protiv sigurnosti putnika, posade, zrakoplova, zračnih luka ili zračne plovidbe, ugovorne stranke pomažu jedna drugoj omogućavanjem komunikacija te poduzimanjem drugih primjerenih mjera namijenjenih za brzo i sigurno okončanje takve radnje ili prijetnje.
10. Kada jedna ugovorna stranka ima razloge vjerovati da se druga ugovorna stranka ne pridržava u potpunosti odredaba ovog članka u vezi sa zaštitom zračnog prometa, odgovorna nadležna tijela te ugovorne stranke mogu zatražiti trenutačno savjetovanje s odgovornim nadležnim tijelima druge ugovorne stranke. Ako se u roku od 15 dana od datuma zahtjeva ne postigne zadovoljavajući sporazum, to predstavlja osnovu za uskraćivanje, opoziv, ograničenje ili nametanje uvjeta za odobrenje za obavljanje prijevoza i tehničke dozvole za zračnog prijevoznika ili zračne prijevoznike te ugovorne stranke. Kada je to potrebno radi hitnosti situacije, ugovorna stranka može poduzeti privremene mjere prije isteka roka od 15 dana.
11. Neovisno o procjenjivanjima zračnih luka koja se provode radi utvrđivanja sukladnosti sa standardima i praksama u vezi zaštite zračnog prometa iz stavka 3. ovog članka, jedna ugovorna stranka može zatražiti sudjelovanje druge ugovorne stranke pri procjenjivanju ispunjavaju li određene mjere zaštite te druge ugovorne stranke zahtjeve ugovorne stranke koja je postavila zahtjev. Odgovorna nadležna tijela ugovornih stranaka unaprijed usuglašavaju koje će se zračne luke procjenjivati i datume procjenjivanja te uspostavljaju način postupanja s rezultatima takvih procjenjivanja. Uvažavajući rezultate procjenjivanja, ugovorna stranka koja je postavila zahtjev može odlučiti da se na području druge ugovorne stranke primjenjuju mjere zaštite jednakog standarda, kako bi se putnici, prtljaga i/ili teret u tranzitu mogli izuzeti od ponovnog pregleda na području ugovorne stranke koja je postavila zahtjev. Ovakva se odluka priopćava drugoj ugovornoj stranci.
Članak 10.
Komercijalne mogućnosti
1. Zračni prijevoznik svake ugovorne stranke ima pravo osnovati urede na području druge ugovorne stranke za promicanje i prodaju zračnog prijevoza i srodnih djelatnosti.
2. Zračni prijevoznik svake ugovorne stranke, u skladu sa zakonima i drugim propisima druge ugovorne stranke koji se odnose na ulazak, boravak i zapošljavanje, ima pravo dovesti i održavati na području druge ugovorne stranke administrativno, prodajno, tehničko, operativno i drugo stručno osoblje koje je potrebno za obavljanje zračnog prijevoza.
3. |
|
4. Svaki zračni prijevoznik svake ugovorne stranke može se baviti prodajom zračnog prijevoza na području druge ugovorne stranke izravno i/ili, prema vlastitom nahođenju, putem njegovih prodajnih zastupnika ili drugih posrednika koje imenuje zračni prijevoznik. Svaki zračni prijevoznik ima pravo prodaje takvog prijevoza, i svaka osoba može slobodno kupiti takav prijevoz u valuti koja se koristi na tom području ili u slobodno konvertibilnoj valuti.
5. Svaki zračni prijevoznik ima pravo da s područja druge ugovorne stranke, na zahtjev, pretvori ili doznači lokalne prihode koji preostanu nakon lokalno isplaćenih iznosa, na svoje domaće područje i, osim ako to nije u skladu s opće primjenjivim pravom ili propisima, u državu ili države po svom izboru. Pretvorba i doznaka su dopušteni odmah, bez ograničenja ili oporezivanja u vezi s njima, po tečaju koji vrijedi za tekuće transakcije i doznake na dan kada prijevoznik preda početni zahtjev za doznaku.
6. Zračni prijevoznici svake ugovorne stranke mogu lokalne troškove na području druge ugovorne stranke, uključujući kupovinu goriva, plaćati u lokalnoj valuti. Po svom izboru, zračni prijevoznici svake ugovorne stranke mogu za takve troškove na području druge ugovorne stranke platiti u slobodno konvertibilnim valutama u skladu s lokalnim valutnim propisima.
7. Pri obavljanju ili nuđenju usluga prijevoza u skladu s ovim Sporazumom, svaki zračni prijevoznik ugovorne stranke može sklapati sporazume o tržišnoj suradnji, kao što su sporazumi o zakupu prostora ili sporazumi o skupnoj oznaci s:
(a) |
bilo kojim zračnim prijevoznikom ili zračnim prijevoznicima ugovornih stranaka; |
(b) |
bilo kojim zračnim prijevoznikom ili zračnim prijevoznicima treće zemlje; i |
(c) |
pružateljem usluga površinskog prijevoza (kopnenog ili pomorskog) bilo koje države; |
pod uvjetom i. da svi sudionici takvog sporazuma imaju odgovarajuće odobrenje i ii. da ti sporazumi ispunjavaju uvjete propisane zakonima i drugim propisima koje ugovorne stranke uobičajeno primjenjuju na obavljanje ili nuđenje međunarodnog zračnog prijevoza.
8. Zračni prijevoznici svake ugovorne stranke imaju pravo sklapati sporazume o franšizi ili brandiranju s trgovačkim društvima, uključujući zračne prijevoznike bilo koje ugovorne stranke ili treće zemlje, pod uvjetom da zračni prijevoznik ima odgovarajuće odobrenje i ispunjava uvjete propisane zakonima i drugim propisima koje ugovorne stranke uobičajeno primjenjuju na takve sporazume. Na takve sporazume primjenjuje se Prilog 5.
9. Zračni prijevoznici svake ugovorne stranke mogu sklapati sporazume o davanju zrakoplova s posadom za međunarodni zračni prijevoz s:
(a) |
bilo kojim zračnim prijevoznicima ili zračnim prijevoznicima ugovornih stranaka; i |
(b) |
bilo kojim zračnim prijevoznicima ili zračnim prijevoznicima treće zemlje; |
pod uvjetom da svi sudionici takvih sporazuma imaju odgovarajuće odobrenje i ispunjavaju uvjete propisane zakonima i drugim propisima koje ugovorne stranke uobičajeno primjenjuju na takve sporazume. Niti jedna ugovorna stranka neće zahtijevati od zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke koji daje zrakoplov, zadržavanje prometnih prava koja proizlaze iz ovog Sporazuma za rute na kojima zrakoplov prometuje.
10. Bez obzira na bilo koju drugu odredbu ovog Sporazuma, zračnim prijevoznicima i posrednim pružateljima usluga prijevoza tereta ugovornih stranaka, dopušteno je bez ograničenja da u vezi s međunarodnim zračnim prijevozom upotrijebe bilo kakav površinski prijevoz tereta do i od bilo kojih točaka na područjima ugovornih stranaka, ili u trećoj zemlji, uključujući prijevoz do i od zračnih luka s carinskim objektima, te uključujući, ako je primjereno, pravo prijevoza tereta pod carinskim nadzorom u skladu s važećim zakonima i drugim propisima. Takav teret, bez obzira prevozi li se kopnom ili zrakom, ima pristup carinskom objektu i carinskom postupku u zračnoj luci. Zračni prijevoznici mogu odlučiti da sami obavljaju površinski prijevoz ili da ga osiguraju kroz sporazume s drugim prijevoznicima koji obavljaju površinski prijevoz, uključujući površinski prijevoz koji obavljaju drugi zračni prijevoznici i posredni pružatelji usluga zračnog prijevoza tereta. Ovakve mješovite usluge prijevoza tereta mogu se nuditi po jedinstvenoj izravnoj cijeni za kombinirani zračni i površinski prijevoz, pod uvjetom da pošiljatelji nisu dovedeni u zabludu u vezi s činjenicama koje se odnose na takav prijevoz.
Članak 11.
Carine i naknade
1. Pri dolasku na područje jedne ugovorne stranke, zrakoplovi kojima zračni prijevoznici druge ugovorne stranke obavljaju međunarodni zračni prijevoz, kao i njihova uobičajena oprema, zemaljska oprema, gorivo, maziva, zalihe potrošne tehničke robe, rezervni dijelovi (uključujući motore), zalihe na zrakoplovu (uključujući, ali ne ograničavajući se na zalihe hrane, pića i alkoholnih pića, duhana i drugih proizvoda namijenjenih prodaji putnicima ili korištenju od strane putnika u ograničenim količinama tijekom leta), te drugi proizvodi namijenjeni korištenju ili koji se koriste isključivo u vezi s letom ili servisiranjem zrakoplova uključenog u međunarodni zračni prijevoz, izuzimaju se, na temelju uzajamnosti, od svih uvoznih ograničenja, poreza na imovinu i kapital, carina, trošarina i sličnih pristojba i naknada koje (a) propisuju državna tijela ili Europska zajednica, i (b) koje se ne temelje na troškovima pruženih usluga, pod uvjetom da takva oprema i zalihe ostanu u zrakoplovu.
2. Izuzeća, na temelju uzajamnosti, od taksi, pristojbi, carina, naknada i naplata navedenih u stavku 1. ovog članka, osim naplata koje se temelje na cijeni pruženih usluga, odnose se također na:
(a) |
zalihe zrakoplova unesene ili isporučene na području ugovorne stranke i ukrcane u zrakoplov u razumnim količinama, za upotrebu u zrakoplovu zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke koji je u odlasku i koji se koristi u međunarodnom zračnom prijevozu, čak i kada se te zalihe koriste na dijelu putovanja koje se odvija preko područja ugovorne stranke na kojem su ukrcane; |
(b) |
zemaljsku opremu i rezervne dijelove (uključujući motore) unesene na području ugovorne stranke radi servisiranja, održavanja ili popravka zrakoplova zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke koji se koristi u međunarodnom zračnom prijevozu; |
(c) |
gorivo, maziva i zalihe potrošne tehničke robe unesene ili isporučene na područje ugovorne stranke za korištenje u zrakoplovu zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke koji se koristi u međunarodnom zračnom prijevozu, čak i kada se te zalihe koriste na dijelu putovanja koje se odvija preko područja ugovorne stranke na kojem su ukrcane; i |
(d) |
tiskane materijale, kako je predviđeno carinskim zakonodavstvom svake ugovorne stranke, unesene ili isporučene na području jedne ugovorne stranke i ukrcane u zrakoplov za upotrebu u zrakoplovu zračnog prijevoznika druge ugovorne stranke koji je u odlasku i koji se koristi u međunarodnom zračnom prijevozu, čak i kada se te zalihe koriste na dijelu putovanja koje se odvija preko područja ugovorne stranke na kojem su ukrcane. |
3. Za opremu i zalihe iz stavaka 1. i 2. ovog članka može se zahtijevati da budu pod nadzorom i kontrolom nadležnih tijela.
4. Izuzeća predviđena ovim člankom moguća su također kada zračni prijevoznici jedne ugovorne stranke ugovore s drugim zračnim prijevoznikom, koji na sličan način uživa takva izuzeća kod druge ugovorne stranke, posudbu ili prijenos proizvoda iz stavaka 1. i 2. ovog članka na području druge ugovorne stranke.
5. Ništa u ovom Sporazumu ne sprečava bilo koju ugovornu stranku da zaračunava poreze, naknade, pristojbe ili troškove na robu koja se prodaje putnicima, osim one koja je na raspolaganju putnicima za upotrebu u zrakoplovu, na dijelu zračnog prijevoza između dviju točaka unutar njezinog područja na kojima je dopušten ukrcaj i iskrcaj.
6. Kada dvije ili više država članica planiraju, u pogledu goriva kojim se opskrbljuju zrakoplovi zračnih prijevoznika SAD-a na područjima takvih država članica za letove između tih država članica, zatražiti bilo koje odstupanje od izuzeća iz članka 14. točke (b) Direktive Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003., ovo će pitanje razmatrati Zajednički odbor u skladu sa stavkom 4. točkom (e) članka 18.
7. Jedna ugovorna stranka može u ime svog zračnog prijevoznika ili svojih zračnih prijevoznika zatražiti pomoć druge ugovorne stranke pri osiguravanju izuzeća od poreza, naknada, pristojbi ili troškova koje propisuju državna i lokalna ili nadležna tijela za robu navedenu u stavcima 1. i 2. ovog članka, kao i od pristojba za natočeno gorivo, u okolnostima opisanim u ovom članku, osim u stupnju u kojem se ta davanja temelje na troškovima pružanja usluge. Kao odgovor na takav zahtjev, druga ugovorna stranka upoznaje odgovarajuću vladinu jedinicu ili tijelo sa stajalištima ugovorne stranke koja je dala zahtjev, te se zalaže da se ta stajališta primjereno razmotre.
Članak 12.
Korisničke naknade
1. Korisničke naknade koje nadležna tijela zadužena za naknade svake ugovorne stranke mogu nametnuti zračnim prijevoznicima druge ugovorne stranke, pravedne su, razumne, nisu nepravedno diskriminirajuće, te su jednakomjerno raspoređene među kategorijama korisnika. U svakom slučaju, bilo koja od navedenih korisničkih naknada određuje se zračnim prijevoznicima druge ugovorne stranke pod uvjetima koji nisu nepovoljniji od najpovoljnijih uvjeta koji su na raspolaganju bilo kojem drugom zračnom prijevozniku u trenutku kada se naknade određuju.
2. Korisničke naknade nametnute zračnim prijevoznicima druge ugovorne stranke mogu odražavati, ali ne prelaze, ukupni trošak koji imaju nadležna tijela koja zaračunavaju naknade u vezi s osiguravanjem primjerenih objekata i opreme zračne luke, zaštite okoliša zračne luke, objekata i opreme u službi zračne plovidbe i zaštite zračnog prometa u zračnoj luci ili unutar sustava zračne luke. Takve naknade mogu uključivati razumnu dobit nakon amortizacije. Objekti, oprema i usluge za koje se plaćaju naknade stavljaju se na raspolaganje na učinkovitoj i ekonomskoj osnovi.
3. Svaka ugovorna stranka potiče savjetovanja između nadležnih tijela zaduženih za naknade na svom području i zračnih prijevoznika koji koriste usluge, objekte i opremu, te također potiče nadležna tijela zadužena za naknade i zračne prijevoznike da razmjenjuju one informacije koje mogu biti potrebne za omogućavanje detaljnog preispitivanja opravdanosti naknada u skladu s načelima iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Svaka ugovorna stranka potiče nadležna tijela zadužena za naknade da korisnicima dostave utemeljenu obavijest o bilo kakvom prijedlogu promjena korisničkih naknada, kako bi im se omogućilo da izraze svoje mišljenje prije provedbe promjena.
4. Niti za jednu ugovornu stranku ne smatra se, tijekom postupaka rješavanja sporova sukladno članku 19., da krši odredbu ovog članka, osim ako (a) propusti, unutar razumnog vremenskog razdoblja, provesti preispitivanje naknade ili postupka koje je predmet žalbe druge ugovorne stranke; ili (b) ako nakon takvog preispitivanja propusti poduzeti sve mjere koje su u njezinoj nadležnosti kako bi ispravila bilo koju naknadu ili postupak koji nije u skladu s ovim člankom.
Članak 13.
Utvrđivanje cijena
1. Cijene za usluge zračnog prijevoza koje se pružaju u skladu s ovim Sporazumom, utvrđuju se slobodno te ne podliježu odobrenju, niti se smije zahtijevati njihovo prijavljivanje.
2. Bez obzira na stavak 1.:
(a) |
uvođenje ili nastavak upotrebe cijene koju predlaže ili zaračunava zračni prijevoznik SAD-a za međunarodni zračni prijevoz između točke u jednoj državi članici i točke u drugoj državi članici u skladu je s člankom1. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EEZ) 2409/92 od 23. srpnja 1992. ili kasnije donesenom uredbom koja nije restriktivnija; |
(b) |
u skladu s ovim stavkom, zračni prijevoznici ugovornih stranaka omogućavaju, na zahtjev, odgovornim nadležnim tijelima ugovornih stranaka trenutan pristup informacijama o prijašnjim, sadašnjim i predloženim cijenama, na način i u obliku koji su tim tijelima prihvatljivi. |
Članak 14.
Državne subvencije i pomoć
1. Ugovorne stranke potvrđuju da državne subvencije i pomoć mogu negativno utjecati na poštene i jednake mogućnosti tržišnog natjecanja zračnih prijevoznika za obavljanje međunarodnog zračnog prijevoza koji uređuje ovaj Sporazum.
2. Ako jedna ugovorna stranka smatra da bi državna subvencija ili pomoć, koju druga ugovorna stranka predviđa ili osigurava za zračne prijevoznike te druge ugovorne stranke, imala ili ima negativan učinak na poštene i jednake mogućnosti tržišnog natjecanja zračnih prijevoznika prve ugovorne stranke, ona može svoja zapažanja priopćiti toj ugovornoj stranci. Osim toga, ona može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora, kako je predviđeno člankom 18., kako bi se ovo pitanje razmotrilo i kako bi se došlo do primjerenih odgovora na opravdanu zabrinutost.
3. Svaka ugovorna stranka može ostvariti kontakt s nadležnim državnim tijelima na području druge ugovorne stranke, uključujući tijela na državnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ako vjeruje da subvencija ili pomoć koju takva tijela planiraju ili daju ima negativne učinke na tržišno natjecanje navedene u stavku 2. Ako ugovorna stranka odluči ostvariti ovakav izravan kontakt, ona o tome, putem diplomatskih kanala, bez odlaganja obavještava drugu ugovornu stranku. Ona također može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora.
4. Pitanja obuhvaćena ovim člankom mogu uključivati, na primjer, ubrizgavanja kapitala, unakrsno subvencioniranje, potpore, jamstva, vlasništvo, olakšice ili oslobađanje od poreza, od strane bilo kojih državnih entiteta.
Članak 15.
Okoliš
1. Ugovorne stranke prepoznaju važnost zaštite okoliša pri razvoju i provedbi međunarodne politike zračnog prometa. Ugovorne stranke prepoznaju da se pri razvoju međunarodne politike zračnog prometa troškovi i prednosti mjera zaštite okoliša moraju pažljivo razmotriti.
2. Kada ugovorna stranka razmatra predložene mjere zaštite okoliša, ona mora procijeniti moguće negativne učinke na postojeća prava sadržana u ovom Sporazumu i ako se takve mjere donesu, ona mora poduzeti odgovarajuće mjere za ublažavanje takvih negativnih učinaka.
3. Kod utvrđivanja mjera zaštite okoliša uvažavaju se standardi zaštite okoliša u zračnom prometu koje je donijela Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva u prilozima Konvenciji, osim u slučaju kada su prijavljene razlike. Ugovorne stranke primjenjuju sve mjere zaštite okoliša koje utječu na usluge iz ovog Sporazuma u skladu s člankom 2. i člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma.
4. Ako jedna ugovorna stranka vjeruje da pitanja koja uključuju zaštitu okoliša u zrakoplovstvu izazivaju zabrinutost u pogledu primjene ili provedbe ovog Sporazuma, ona može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora, kako je predviđeno člankom 18., na kojem će se razmatrati to pitanje i dati primjereni odgovori na opravdanu zabrinutost.
Članak 16.
Zaštita potrošača
Ugovorne stranke potvrđuju važnost zaštite potrošača i svaka ugovorna stranka može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora na kojem će se razmatrati pitanja zaštite potrošača koja su po mišljenju ugovorne stranke koja je uložila zahtjev važna.
Članak 17.
Računalni sustav rezervacija
1. Dobavljači računalnih sustava rezervacija (CRS) koji rade na području jedne ugovorne stranke imaju pravo donijeti, održavati i slobodno stavljati na raspolaganje svoje CRS-ove putničkim agencijama ili turističkim poduzećima čija je osnovna djelatnost distribucija proizvoda povezanih s putovanjima, na području druge ugovorne stranke, pod uvjetom da je CRS u skladu sa svim relevantnim regulatornim zahtjevima druge ugovorne stranke.
2. Niti jedna ugovorna stranka na svom području ne postavlja ili ne dopušta da se dobavljačima CRS-a druge ugovorne stranke postave stroži zahtjevi u odnosu na izlaganja (uključujući parametre za uređivanje i prikazivanje), operacije, prakse, prodaje ili vlasništvo, od onih koje postavlja svojim vlastitim dobavljačima CRS-a.
3. Vlasnici/operatori CRS-a jedne ugovorne stranke koji ispunjavaju regulatorne zahtjeve druge ugovorne stranke, ako oni postoje, imaju istu mogućnost posjedovanja CRS-a unutar područja druge ugovorne stranke kao i vlasnici/operatori te ugovorne stranke.
Članak 18.
Zajednički odbor
1. Zajednički odbor, koji se sastoji od predstavnika ugovornih stranaka, sastaje se najmanje jedanput godišnje radi savjetovanja povezanih s ovim Sporazumom i radi analize njegove provedbe.
2. Ugovorna stranka može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora kako bi pokušala riješiti pitanja koja se odnose na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma. Međutim, uvažavajući članak 20. ili Prilog 2., Zajednički odbor može razmatrati samo pitanja koja se odnose na odbijanje bilo kojeg sudionika da provodi preuzete obveze i na učinak odluka o konkurenciji na primjenu ovog Sporazuma. Ovakav sastanak započinje što je prije moguće, ali najkasnije 60 dana od datuma primitka zahtjeva, osim ako nije drukčije dogovoreno.
3. Zajednički odbor najkasnije na svom prvom godišnjem sastanku, a nakon toga prema potrebi, analizira cjelokupnu provedbu Sporazuma, uključujući moguće učinke ograničenja infrastrukture u zračnom prometu na ostvarivanje prava predviđenih u članku 3., učinke mjera zaštite poduzetih u skladu s člankom 9., učinke na uvjete tržišnog natjecanja, uključujući i u području računalnog sustava rezervacija te moguće socijalne učinke provedbe ovog Sporazuma.
4. Zajednički odbor također razvija suradnju na sljedeće načine:
(a) |
poticanjem razmjene na stručnoj razini u pogledu novih zakonodavnih ili regulatornih inicijativa i razvoja, uključujući one u područjima sigurnosti, zaštite, okoliša, infrastrukture u zračnom prometu (uključujući slotove) i zaštite potrošača; |
(b) |
razmatranjem socijalnih učinaka Sporazuma pri njegovoj provedbi i razvijanjem primjerenih odgovora na legitimnu zabrinutost; |
(c) |
razmatranjem potencijalnih područja za daljnji razvoj Sporazuma, uključujući preporuke za njegove izmjene; |
(d) |
vođenjem evidencije o pitanjima u pogledu državnih subvencija ili pomoći, koja na Zajedničkom odboru postavi bilo koja ugovorna stranka; |
(e) |
donošenjem odluka konsenzusom o bilo kojim pitanjima koja se odnose na primjenu stavka 6. članka 11.; |
(f) |
razvijanjem pristupa, unutar jednogodišnje privremene primjene, regulatornim odredbama u vezi podobnosti i državljanstva zračnih prijevoznika, s ciljem postizanja uzajamnog priznavanja takvih odredaba; |
(g) |
razvijanjem zajedničkog razumijevanja mjerila koje ugovorne stranke upotrebljavaju pri donošenju svojih odluka u slučajevima koji se odnose na nadzor zračnog prijevoznika, u stupnju koji je sukladan zahtjevima povjerljivosti; |
(h) |
poticanjem savjetovanja, kada je primjereno, o pitanjima zračnog prijevoza koja se rješavaju u međunarodnim organizacijama i u odnosima s trećim zemljama, uključujući razmatranje pitanja usvajanja zajedničkog pristupa; |
(i) |
donošenjem odluka konsenzusom koje se odnose 3. članak 1. Priloga 4. i stavak 3. članak 2. Priloga 4. |
5. Ugovorne stranke imaju zajednički cilj postizanja što većih pogodnosti za potrošače, zračne prijevoznike, radnu snagu i zajednice s obje strane Atlantika, proširivanjem ovog Sporazuma tako da uključuje treće zemlje. U tu svrhu Zajednički odbor radi na razvoju prijedloga u pogledu uvjeta i postupaka, uključujući bilo kakve potrebne izmjene ovog Sporazuma koji bi bili potrebni za pristup trećih zemalja ovom Sporazumu.
6. Zajednički odbor radi na temelju konsenzusa.
Članak 19.
Arbitraža
1. Za bilo koji spor povezan s primjenom ili tumačenjem ovog Sporazuma, osim pitanja koja proizlaze iz članka 20. ili Priloga 2., koji se ne riješi na sastanku Zajedničkog odbora, ugovorne stranke mogu sporazumno uputiti na rješavanje određenoj osobi ili tijelu. Ako se ugovorne stranke ne mogu sporazumjeti, spor se na zahtjev bilo koje ugovorne stranke predaje na arbitražu u skladu s niže navedenim postupkom.
2. Osim ako se ugovorne stranke dogovore drukčije, arbitražu provodi arbitražni sud sastavljen od tri arbitražna suca, koji se formira na sljedeći način:
(a) |
U roku od 20 dana nakon primitka zahtjeva za arbitražu, svaka ugovorna stranka imenuje jednog arbitražnog suca. U roku od 45 dana nakon imenovanja tih dvaju arbitražnih sudaca, oni sporazumno imenuju trećeg arbitražnog suca, koji djeluje kao predsjednik arbitražnog suda. |
(b) |
Ako bilo koja od ugovornih stranaka ne imenuje arbitražnog suca, ili ako treći arbitražni sudac nije imenovan u skladu s podstavkom (a) ovog stavka, bilo koja ugovorna stranka može zatražiti od predsjednika Vijeća Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva da u roku od 30 dana od primitka tog zahtjeva imenuje potrebnog arbitražnog suca ili suce. Ako je predsjednik Vijeća Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva državljanin SAD-a ili države članice, imenovanje obavlja najviše rangirani potpredsjednik tog Vijeća, koji nije isključen na toj osnovi. |
3. Ako nije drukčije dogovoreno, arbitražni sud utvrđuje granice svojih nadležnosti u skladu s ovim Sporazumom te donosi svoja pravila postupka. Na zahtjev ugovorne stranke, arbitražni sud, kada je već formiran, može zatražiti od druge ugovorne stranke da primjenjuje privremene olakšavajuće mjere do konačne odluke arbitražnog suda. Po nalogu arbitražnog suda ili na zahtjev bilo koje ugovorne stranke, najkasnije 15 dana nakon potpunog formiranja arbitražnog suda, održava se sjednica na kojem arbitražni sud utvrđuje točna pitanja o kojima će se arbitrirati i posebne postupke koji će se primjenjivati.
4. Ako nije drukčije dogovoreno ili ako arbitražni sud ne odredi drukčije:
(a) |
Tužba se podnosi u roku od 30 dana od dana od kada je arbitražni sud u potpunosti formiran, a odgovor na tužbu se podnosi u roku od 40 dana nakon toga. Bilo kakav odgovor tužitelja podnosi se u roku od 15 dana od dana podnošenja odgovora na tužbu. Bilo kakav odgovor tuženika podnosi se u roku od 15 dana nakon toga. |
(b) |
Arbitražni sud održava saslušanje na zahtjev bilo koje ugovorne stranke ili na vlastitu inicijativu, u roku od 15 dana od dana ulaganja posljednjeg odgovora. |
5. Arbitražni sud nastoji donijeti pisanu odluku u roku od 30 dana od završetka saslušanja ili, ako saslušanja nije bilo, u roku od 30 dana od podnošenja posljednjeg odgovora. Primjenjuje se odluka većine sudaca.
6. Ugovorne stranke mogu podnijeti zahtjev za pojašnjenje odluke u roku od 10 dana od dana njezinog donošenja, a bilo koje pojašnjenje daje se u roku od 15 dana od takvog zahtjeva.
7. Ako arbitražni sud utvrdi da je došlo do kršenja ovog Sporazuma a odgovorna ugovorna stranka ne ispravi to kršenje ili ne postigne sporazum s drugom ugovornom strankom o obostrano zadovoljavajućem rješenju u roku od 40 dana nakon obavijesti o odluci arbitražnog suda, druga ugovorna stranka može obustaviti primjenu odgovarajućih pogodnosti koje proizlaze iz ovog Sporazuma sve dok ugovorne stranke ne postignu sporazum o rješenju spora. Ništa se u ovom stavku ne može tumačiti kao ograničavanje prava bilo koje ugovorne stranke da poduzme razmjerne mjere u skladu s međunarodnim pravom.
8. Troškovi arbitražnog suda, uključujući naknade i troškove arbitražnih sudaca, ravnomjerno se raspodjeljuju između ugovornih stranaka. Bilo koji troškovi predsjednika Vijeća Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva ili bilo kojeg potpredsjednika Vijeća u vezi s postupcima iz stavka 2. točke (b) ovog članka, smatraju se dijelom troškova arbitražnog suda.
Članak 20.
Tržišno natjecanje
1. Ugovorne stranke prepoznaju da je tržišno natjecanje među zračnim prijevoznicima na transatlantskom tržištu važno za promicanje ciljeva ovog Sporazuma, te potvrđuju da svoje režime tržišnog natjecanja primjenjuju za zaštitu i unaprjeđenje sveukupnog tržišnog natjecanja a ne pojedinačnih konkurenata.
2. Ugovorne stranke prepoznaju da može doći do razlika u pogledu primjene njihovih režima tržišnog natjecanja u području međunarodnog zračnog prometa koji utječu na transatlantsko tržište, te da smanjenje tih razlika može potaknuti tržišno natjecanje između zračnih prijevoznika na tom tržištu.
3. Ugovorne stranke prepoznaju da suradnja između njihovih nadležnih tijela za tržišno natjecanje služi promicanju natjecanja na tržištima te može promicati usklađena regulatorna rješenja i smanjiti razlike u pristupima njihovog ocjenjivanja odredaba o tržišnom natjecanju u sporazumima između prijevoznika. Stoga ugovorne stranke trebaju produbljivati ovu suradnju do najvišeg mogućeg stupnja, uvažavajući različite odgovornosti, nadležnosti i postupke nadležnih tijela, u skladu s Prilogom 2.
4. Zajednički odbor se godišnje izvješćuje o rezultatima suradnje iz Priloga 2.
Članak 21.
Pregovori u drugoj fazi
1. Ugovorne stranke imaju zajednički cilj otvaranja pristupa tržištima i postizanja najvećih pogodnosti za korisnike, zračne prijevoznike, radnu snagu i zajednice s obje strane Atlantika, uključujući olakšavanje ulaganja kako bi se bolje odrazilo stvarno stanje globalne zrakoplovne industrije, osnaživanjem transatlantskog sustava zračnog prijevoza i uspostavljanjem okvira koji će poticati druge države da otvaraju svoja vlastita tržišta usluga zračnog prijevoza. Ugovorne stranke započinju pregovore najkasnije 60 dana od dana početka privremene primjene ovog Sporazuma, s ciljem brzog razvoja sljedeće faze.
2. U tu svrhu, program za pregovore u drugoj fazi uključuje sljedeće stavke od prioritetnog interesa za jednu ili obje ugovorne stranke:
(a) |
daljnju liberalizaciju prometnih prava; |
(b) |
dodatne mogućnosti za strana ulaganja; |
(c) |
utjecaj mjera za zaštitu okoliša i ograničenja infrastrukture na ostvarivanje prometnih prava; |
(d) |
daljnju mogućnost pristupa zračnom prijevozu koji financira država; i |
(e) |
davanje zrakoplova s posadom. |
3. Ugovorne stranke ocjenjuju svoj napredak prema drugoj fazi sporazuma najkasnije 18 mjeseci nakon datuma planiranog početka pregovora u skladu sa stavkom 1. Ako ugovorne stranke ne postignu drugu fazu sporazuma u roku od 12 mjeseci od početka tog ocjenjivanja, svaka ugovorna stranka zadržava pravo da nakon toga stavi u mirovanje prava iz ovog Sporazuma. Ovakvo mirovanje se neće početi provoditi prije početka prometne sezone Međunarodnog udruženja zračnih prijevoznika (IATA), koja započinje najmanje 12 mjeseci nakon datuma obavijesti o mirovanju.
Članak 22.
Odnos prema drugim sporazumima
1. Tijekom razdoblja privremene primjene u skladu s člankom 25. ovog Sporazuma, obustavljaju se dvostrani sporazumi navedeni u odjeljku 1. Priloga 1., osim u opsegu predviđenom u odjeljku 2. Priloga 1.
2. Nakon stupanja na snagu u skladu s člankom 26. ovog Sporazuma, ovaj Sporazum zamjenjuje dvostrane sporazume navedene u odjeljku 1. Priloga 1., osim u opsegu predviđenom u odjeljku 2. Priloga 1.
3. Ako ugovorne stranke postanu stranke višestranog sporazuma, ili potvrde odluku koju donese Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva ili neka druga međunarodna organizacija koja se bavi pitanjima obuhvaćenim ovim Sporazumom, one se savjetuju u Zajedničkom odboru kako bi se utvrdilo treba li ovaj Sporazum promijeniti kako bi se njime obuhvatili takvi razvoji.
Članak 23.
Otkaz
Svaka ugovorna stranka može, u bilo kojem trenutku, obavijestiti drugu ugovornu stranku u pisanom obliku, diplomatskim putem, o svojoj odluci da otkaže ovaj Sporazum. Takva obavijest se istodobno upućuje Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva. Ovaj Sporazum prestaje vrijediti u ponoć po srednjem vremenu po Greenwichu na kraju prometne sezone Međunarodnog udruženja zračnih prijevoznika (IATA), jednu godinu nakon datuma pismene obavijesti o otkazu, osim ako se dogovorom ugovornih stranaka ta obavijest ne povuče prije isteka ovog roka.
Članak 24.
Registracija kod ICAO-a
Ovaj Sporazum i sve njegove izmjene registriraju se kod Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva.
Članak 25.
Privremena primjena
Do stupanja na snagu sukladno članku 26.:
1. |
Ugovorne stranke se slažu da ovaj Sporazum primjenjuju od 30. ožujka 2008. |
2. |
Svaka ugovorna stranka može u bilo koje vrijeme, pismenom obaviješću diplomatskim putem, obavijestiti dugu ugovornu stranku o svojoj odluci da više ne primjenjuje ovaj Sporazum. U tom slučaju, primjena ovog Sporazuma prestaje u ponoć po srednjem vremenu po Greenwichu na kraju prometne sezone Međunarodnog udruženja zračnih prijevoznika (IATA), jednu godinu nakon datuma pisane obavijesti, osim ako se dogovorom ugovornih stranaka ta obavijest ne povuče prije isteka ovog roka. |
Članak 26.
Stupanje na snagu
Ovaj Sporazum stupa na snagu jedan mjesec nakon datuma kasnije note u razmjeni diplomatskih nota između ugovornih stranaka kojima se potvrđuje da su završeni svi potrebni postupci za stupanje ovog Sporazuma na snagu. U smislu ove razmjene, Sjedinjene Države šalju diplomatsku notu Europskoj zajednici i njezinim državama članicama, a Europska zajednica šalje Sjedinjenim Državama diplomatsku notu ili note Europske zajednice i njezinih država članica. Diplomatska nota ili note Europske zajednice i njezinih država članica sadrži priopćenje svake države članice kojim se potvrđuje da su njezini postupci, potrebni za stupanje ovog Sporazuma na snagu, završeni.
U POTVRDU TOGA dolje potpisani, koji su valjano ovlašteni, potpisali su ovaj Sporazum.
Sastavljeno u Bruxellesu dvadesetpetog dana mjeseca travnja 2007. i u Washingtonu tridesetog dana mjeseca travnja 2007., u dva izvornika.
За Репyблика Бългaрия
Pour le Royaume de Belgique
Voor het Koninkrijk België
Für das Königreich Belgien
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
Za Českou republiku
På Kongeriget Danmarks vegne
Für die Bundesrepublik Deutschland
Eesti Vabariigi nimel
Για την Ελληνική Δημοκρατία
Por el Reino de España
Pour la République française
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
Per la Repubblica italiana
Για την Κυπριακή Δημοκρατία
Latvijas Republikas vārdā
Lietuvos Respublikos vardu
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
A Magyar Köztársaság részéről
Għal Malta
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
Für die Republik Österreich
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
Pela Repύblica Portuguesa
Pentru România
Za Republiko Slovenijo
Za Slovenskύ republiku
Suomen tasavallan puolesta
För Konungariket Sverige
For the United Kingdom of Great Britain and Northerm Ireland
За Европейсkatа общнoст
For the European Community
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenstvί
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspόlnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Pentru Comunitatea Europeană
Za Eurόpske spoločenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
For the United States of America
PRILOG 1.
Odjeljak 1.
Kako je predviđeno člankom 22. ovog Sporazuma, ovim se Sporazumom obustavljaju ili zamjenjuju sljedeći dvostrani sporazumi između Sjedinjenih Država i država članica:
(a) |
Republika Austrija: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Beču 16. ožujka 1989.; izmijenjen 14. lipnja 1995. |
(b) |
Kraljevina Belgija, Sporazum o zračnom prijevozu, koji je stupio na snagu razmjenom nota u Washingtonu 23. listopada 1980.; izmijenjen 22. rujna i 12. studenoga 1986.; izmijenjen 5. studenoga 1993. i 12. siječnja 1994. (izmjene završene 5. rujna 1995. (primjenjuje se privremeno).) |
(c) |
Republika Bugarska: Sporazum o zaštiti civilnog zračnog prometa, potpisan u Sofiji 24. travnja 1991. |
(d) |
Češka Republika: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Pragu 10. rujna 1996.; izmijenjen 4. lipnja 2001. i 14. veljače 2002. |
(e) |
Kraljevina Danska: Sporazum o zračnom prijevozu, koji je stupio na snagu razmjenom nota u Washingtonu 16. prosinca 1944.; izmijenjen 6. kolovoza 1954.; izmijenjen i 16. lipnja 1995. |
(f) |
Republika Finska: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Helsinkiju 29. ožujka 1949.; povezani protokol potpisan 12. svibnja 1980.; sporazum kojim se izmjenjuje i sporazum iz 1949. i protokol iz 1980. zaključen 9. lipnja 1995. |
(g) |
Francuska Republika: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Washingtonu 18. lipnja 1998.; izmijenjen 10. listopada 2000.; izmijenjen 22. siječnja 2002. |
(h) |
Savezna Republika Njemačka: Sporazum o zračnom prijevozu i razmjena nota, potpisan u Washingtonu 7. srpnja 1955.; izmijenjen 25. travnja 1989. (povezani protokol zaključen 1. studenoga 1978.; povezani sporazum zaključen 24. svibnja 1994.; protokol kojim se izmjenjuje sporazum iz 1955. zaključen 23. svibnja 1996.; sporazum kojim se izmjenjuje protokol iz 1996. zaključen 10. listopada 2000. (svi se primjenjuju privremeno).) |
(i) |
Helenska Republika: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Ateni 31. srpnja 1991.; produžen do 31. srpnja 2007. razmjenom nota 22. i 28. lipnja 2006. |
(j) |
Republika Mađarska: Sporazum o zračnom prijevozu i memorandum o razumijevanju, potpisan u Budimpešti 12. srpnja 1989.; produžen do 12. srpnja 2007. razmjenom nota 11. i 20. srpnja 2006. |
(k) |
Irska: Sporazum o zračnom prijevozu, koji je stupio na snagu razmjenom nota u Washingtonu 3. veljače 1945.; izmijenjen 25. siječnja 1988. i 29. rujna 1989.; izmijenjen 25. srpnja i 6. rujna 1990. (Memorandum o savjetovanju potpisan u Washingtonu 28. listopada 1993. (primjenjuje se privremeno).) |
(l) |
Talijanska Republika, Sporazum o zračnom prijevozu, s memorandumom i razmjenom nota, potpisan u Rimu 22. lipnja 1970.; izmijenjen 25. listopada 1988.; povezani memorandum o razumijevanju potpisan 27. rujna 1990.; izmjene sporazuma iz 1970. i memoranduma o razumijevanju iz 1990. zaključene 22. studenoga i 23. prosinca 1991.; izmjene sporazuma iz 1970. i memoranduma o razumijevanju iz 1990. zaključene 30. svibnja i 21. listopada 1997.; sporazum kojim se dopunjava sporazum iz 1970. zaključen 30. prosinca 1998. i 2. veljače 1999. (Protokol kojim se izmjenjuje sporazum iz 1970. zaključen 6. prosinca 1999. (primjenjuje se privremeno).) |
(m) |
Veliko Vojvodstvo Luksemburg: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Luksemburgu 19. kolovoza 1986.; izmijenjen 6. lipnja 1995.; izmijenjen 13. i 21. srpnja 1998. |
(n) |
Malta: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Washingtonu 12. listopada 2000. |
(o) |
Kraljevina Nizozemska: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Washingtonu 3. travnja 1957.; protokol kojim se izmjenjuje sporazum iz 1957., zaključen 31. ožujka 1978.; izmjene protokola iz 1978. zaključene 11. lipnja 1986.; izmjene sporazuma iz 1957. zaključene 13. listopada i 22. prosinca 1987.; izmjene sporazuma iz 1957. zaključene 29. siječnja i 13. ožujka 1992.; izmjene sporazuma iz 1957. i protokola iz 1978. zaključene 14. listopada 1992. |
(p) |
Republika Poljska: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Varšavi 16. lipnja 2001. |
(q) |
Portugalska Republika: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Lisabonu 30. svibnja 2000. |
(r) |
Rumunjska: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Washingtonu 15. srpnja 1998. |
(s) |
Slovačka Republika: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Bratislavi 22. siječnja 2001. |
(t) |
Kraljevina Španjolska: Sporazum o zračnom prijevozu, potpisan u Madridu 20. veljače 1973.; povezani sporazum od 20. veljače, 31. ožujka i 7. travnja 1987.; izmjene sporazuma iz 1973. zaključene 31. svibnja 1989.; izmjene sporazuma iz 1973. zaključene 27. studenoga 1991. |
(u) |
Kraljevina Švedska: Sporazum o zračnom prijevozu, koji je stupio na snagu razmjenom nota u Washingtonu 16. prosinca 1944.; izmijenjen 6. kolovoza 1954.; izmijenjen 16. lipnja 1995. |
(v) |
Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske: Sporazum o zračnom prijevozu i razmjena pisama, potpisan na Bermudima 23. srpnja 1977.; sporazum koji se odnosi na sjevernoatlantske cijene zračnog prijevoza sklopljen 17. ožujka 1978.; sporazum kojim se izmjenjuje sporazum iz 1977. zaključen 25. travnja 1978.; sporazum kojim se mijenja i proširuje sporazum iz 1978. o sjevernoatlantskim cijenama zračnog prijevoza, zaključen 2. i 9. studenoga 1978.; sporazum kojim se izmjenjuje sporazum iz 1977, sklopljen 4. prosinca 1980.; sporazum kojim se izmjenjuje sporazum iz 1977., sklopljen 20. veljače 1985.; sporazum kojim se izmjenjuju članak 7., Prilog 2. i Prilog 5. sporazuma iz 1977., sklopljen 25. svibnja 1989.; sporazum o izmjeni sporazuma iz 1977., o završetku arbitraže između SAD-a i Ujedinjene Kraljevine o korisničkim naknadama u zračnoj luci Heathrow te zahtjevu za arbitražu koji je Ujedinjena Kraljevina dala u noti svog veleposlanstva br. 87 od 13. listopada 1993. i rješavanju pitanja radi kojih su nastali navedeni postupci, sklopljen 11. ožujka 1994.; sporazum kojim se izmjenjuje sporazum iz 1977., zaključen 27. ožujka 1997. (Sporazumi koji se privremeno primjenjuju, sadržani u memorandumu o savjetovanju od 11. rujna 1986.; sporazumi sadržani u razmjeni pisama od 27. srpnja 1990.; sporazumi sadržani u memorandumu o savjetovanju od 11. ožujka 1991.; sporazumi sadržani u razmjeni pisama od 6. listopada 1994.; sporazumi sadržani u memorandumu o savjetovanju od 5. lipnja 1995.; sporazumi sadržani u razmjeni pisama od 31. ožujka i 3. travnja 2000. (svi se primjenjuju privremeno)). |
Odjeljak 2.
Bez obzira na odjeljak 1. ovog Priloga, za područja koja nisu obuhvaćena definicijom „područja” u članku 1. ovog Sporazuma, sporazumi u stavcima (e) (Danska – Sjedinjene Države), (g) (Francuska – Sjedinjene Države) i (v) Ujedinjena Kraljevina – Sjedinjene Države) iz tog odjeljka i dalje se primjenjuju u skladu s njihovim uvjetima.
Odjeljak 3.
Bez obzira na članak 3. ovog Sporazuma, zračni prijevoznici SAD-a nemaju pravo pružati usluge prijevoza samo tereta, ako to nije dio usluge koju koriste Sjedinjene Države, u ili iz država članica, osim do i od točaka u Češkoj Republici, Francuskoj Republici, Saveznoj Republici Njemačkoj, Velikom Vojvodstvu Luksemburg, Malti, Republici Poljskoj, Portugalskoj Republici i Slovačkoj Republici.
Odjeljak 4.
Bez obzira na bilo koje druge odredbe ovog Sporazuma, ovaj se odjeljak odnosi na kombinaciju redovitog i čarter zračnog prijevoza između Irske i Sjedinjenih Država koja se primjenjuje od početka zimske sezone IATA 2006./2007. do kraja zimske sezone IATA 2007./2008.
(a) |
|
(b) |
Za letove između Sjedinjenih Država i Irske, zračni prijevoznici Zajednice mogu obavljati letove samo do Bostona, New Yorka, Chicaga, Los Angelesa i još tri dodatne točke u Sjedinjenim Državama, o čijem izboru ili promjeni obavješćuju Sjedinjene Države. Ovi se letovi mogu obavljati preko međutočaka u drugim državama članicama ili u trećim zemljama. |
(c) |
Letovi sa skupnom oznakom između Irske i Sjedinjenih država odobreni su samo preko drugih točaka u Europskoj zajednici. Drugi aranžmani o skupnoj oznaci razmatraju se na temelju prijateljskih odnosa i uzajamnosti. |
PRILOG 2.
O suradnji u pogledu pitanja tržišnog natjecanja u industriji zračnog prijevoza
Članak 1.
Suradnju, kako je navedeno u ovom Prilogu, provode Ministarstvo prometa Sjedinjenih Američkih Država i Komisija Europskih zajednica (dalje u tekstu „sudionici”), u skladu sa svojim dužnostima pri rješavanju pitanja tržišnog natjecanja u industriji zračnog prijevoza koji uključuje Sjedinjene Države i Europsku zajednicu.
Članak 2.
Svrha
Svrha je ove suradnje:
1. |
unaprjeđenje uzajamnog razumijevanja o tome kako sudionici primjenjuju zakone, postupke i prakse u okviru svojih režima tržišnog natjecanja za poticanje tržišnog natjecanja u industriji zračnog prijevoza; |
2. |
olakšavanje razumijevanja između sudionika o utjecaju razvoja u području industrije zračnog prijevoza na tržišno natjecanje na međunarodnom tržištu zračnog prometa; |
3. |
smanjivanje mogućnosti sporova u pogledu toga kako sudionici primjenjuju svoje režime tržišnog natjecanja na sporazume i druge sporazume o suradnji koji imaju utjecaj na transatlantsko tržište; i |
4. |
poticanje usklađenih regulatornih pristupa sporazumima i drugim sporazumima o suradnji kroz bolje razumijevanje metodologija, analitičkih metoda uključujući definiciju relevantnog tržišta (relevantnih tržišta) i analizu učinaka tržišnog natjecanja, te mjera za otklanjanje problema, koje sudionici primjenjuju u svojim neovisnim preispitivanjima tržišnog natjecanja. |
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ovog Priloga, „režim tržišnog natjecanja” znači zakoni, postupci i prakse koji uređuju izvršavanje dužnosti sudionika pri preispitivanju sporazuma i drugih sporazuma o suradnji između zračnih prijevoznika na međunarodnom tržištu. Za Europsku zajednicu to, između ostalog, uključuje članke 81., 82. i 85. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i njihove provedbene uredbe u skladu s navedenim Ugovorom, kao i sve njihove izmjene. Za Ministarstvo prometa to su, između ostalog, odjeljci 41 308, 41 309 i 41 720 Glave 49. Kodeksa Sjedinjenih Država te njihovi provedbeni propisi i pravni presedani koji se na njima temelje.
Članak 4.
Područja suradnje
Podložno mjerilima iz podstavka 1. točaka (a) i (b) članka 5., vrste suradnje između sudionika uključuju sljedeće:
1. |
Sastanci između predstavnika sudionika koji uključuju stručnjake na području tržišnog natjecanja, u načelu dva puta godišnje, radi rasprave o razvojima u industriji zračnog prijevoza, o pitanjima politike tržišnog natjecanja koja su od zajedničkog interesa te o analitičkim pristupima primjeni zakona o tržišnom natjecanju na međunarodni zračni promet, posebno na transatlantskom tržištu. Navedene rasprave mogu dovesti do razvoja boljeg razumijevanja pristupa sudionika pitanjima tržišnog natjecanja, uključujući postojeće istovjetnosti te do veće usklađenosti tih pristupa, posebno u pogledu sporazuma između prijevoznika. |
2. |
Savjetovanje između sudionika u bilo koje doba, na temelju međusobnog sporazuma ili na zahtjev bilo kojeg sudionika, radi rasprave o bilo kojem pitanju povezanom s ovim Prilogom, uključujući određene slučajeve. |
3. |
Svaki sudionik, po svom nahođenju, može pozvati predstavnike drugih državnih tijela da, kada je primjereno, sudjeluju na bilo kojim sastancima ili savjetovanjima koji se održavaju sukladno gornjim stavcima 1. ili 2. |
4. |
Pravovremeno obavješćivanje o sljedećim postupcima ili pitanjima, koji po ocjeni sudionika koji prosljeđuje obavijest mogu imati značajne utjecaje na interese drugog sudionika u pogledu tržišnog natjecanja:
|
5. |
Obavješćivanje o dostupnosti i o uvjetima koji uređuju dostupnost informacija i podataka pohranjenih kod sudionika u elektroničkom ili nekom drugom obliku, koji prema ocjeni tog sudionika mogu imati značajne utjecaje na interese drugog sudionika u pogledu tržišnog natjecanja; i |
6. |
Obavješćivanje o onim drugim djelatnostima povezanim s politikom tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza koje sudionik koji daje obavijest smatra primjerenim za obavješćivanje. |
Članak 5.
Upotreba i otkrivanje informacija
1. Bez obzira na bilo koju drugu odredbu ovog Priloga, ne očekuje se niti od jednog sudionika da daje informacije drugom sudioniku, ako je otkrivanje tih informacija sudioniku koji ih traži:
(a) |
zabranjeno zakonima, drugim propisima i praksama sudionika koji posjeduje informacije; ili |
(b) |
ne bi bilo u skladu s važnim interesima sudionika koji posjeduje informacije. |
2. Svaki sudionik, u najvećoj mogućoj mjeri, čuva povjerljivost informacija koje mu je u povjerenju dao drugi sudionik na temelju ovog Priloga, te se protivi svakom zahtjevu za otkrivanje takvih informacija trećoj strani koju sudionik koji daje informacije nije ovlastio za primanje tih informacija. Svaki sudionik namjerava obavješćivati drugog sudionika, kadgod bi moglo biti potrebno da se informacije, koje su predložene za razmjenu u raspravama ili na bilo koji drugi način, otkriju u javnom postupku.
3. Kada sukladno ovom Prilogu jedan sudionik na povjerljivoj osnovi dostavi informacije drugom sudioniku za svrhe navedene u članku 2., sudionik koji primi te informacije smije ih koristiti samo za tu svrhu.
Članak 6.
Provedba
1. Svaki sudionik imenuje predstavnika koji je odgovoran za usklađivanje djelatnosti iz ovog Priloga.
2. Ovaj Prilog, i sve djelatnosti koje sudionik poduzima sukladno s njim:
(a) |
namijenjeni su za provedbu samo u mjeri u kojoj je u skladu sa zakonima, drugim propisima i praksama koji se primjenjuju na tog sudionika; i |
(b) |
namijenjeni su za provedbu ne dovodeći u pitanje sporazum između Europskih zajednica i Vlade Sjedinjenih Američkih Država u pogledu primjene njihovih zakona o tržišnom natjecanju. |
PRILOG 3.
O prijevozu koji naručuje Vlada Sjedinjenih Država
Zračni prijevoznici Zajednice imaju pravo prijevoza putnika i tereta redovitim i čarter letovima za koje civilni odjel, agencija ili pomoćno tijelo Vlade SAD-a (1) naruči prijevoz za sebe ili u okviru izvođenja sporazuma po kojem plaćanje obavlja Vlada ili se plaćanje obavlja iz iznosa predviđenih za upotrebu od strane Vlade; ili (2) osigurava prijevoz u ili iz stranih zemalja ili međunarodnih ili drugih organizacija bez naknade, a prijevoz se obavlja (a) između bilo koje točke u Sjedinjenim Državama i bilo koje točke u nekoj državi članici, osim – samo što se tiče putnika – između točaka za koje vrijedi ugovor o cijeni prijevoza između dvaju gradova; ili (b) između bilo kojih dviju točaka izvan Sjedinjenih Država. Ovaj se stavak ne primjenjuje na prijevoz koji naručuje ili plaća ministar obrane ili tajnik vojnog odjela.
PRILOG 4.
O dodatnim pitanjima u vezi s vlasništvom, ulaganjem i kontrolom
Članak 1.
Vlasništvo ugovorne stranke nad zračnim prijevoznicima
1. Državljani države članice ili država članica mogu držati udjele u kapitalu zračnih prijevoznika SAD-a uz dva ograničenja. Prvo, strani državljani ne mogu držati više od 25 % udjela s pravom glasa u društvu. Drugo, stvarna kontrola stranih državljana nad zračnim prijevoznicima SAD-a nije dopuštena. Podložno ograničenju od 25 % u pogledu držanja udjela s pravom glasa od strane stranih državljana:
(a) |
držanje udjela od strane državljana države članice ili država članica:
zračnog prijevoznika SAD-a, ne smatra se samo po sebi da predstavlja stvarnu kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom; i |
(b) |
ne pretpostavlja se da držanje 50 % ili više ukupnog kapitala prijevoznika SAD-a od strane državljana države članice ili država članica predstavlja kontrolu nad tim zračnim prijevoznikom. Ovakvo se držanje razmatra pojedinačno. |
2. Vlasništvo državljana SAD-a nad zračnim prijevoznikom Zajednice dopušteno je uz dva ograničenja. Prvo, većinski vlasnik zračnog prijevoznika moraju biti države članice i/ili državljani država članica. Drugo, takve države i/ili državljani moraju imati stvarnu kontrolu nad zračnim prijevoznikom.
3. U smislu stavka (b) članka 4. i podstavka 1. točke (b) članka 5. ovog Sporazuma, s državom koja je na datum potpisa ovog Sporazuma članica ECAA-e i s njezinim državljanima postupa se kao s državom članicom i njezinim državljanima. Zajednički odbor može odlučiti da se ova odredba primjenjuje i na nove članice ECAA-e i njihove državljane.
4. Bez obzira na stavak 2., Europska zajednica i njezine države članice zadržavaju pravo ograničavanja ulaganja državljana SAD-a, nakon potpisa ovog Sporazuma, u kapital zračnog prijevoznika Zajednice s pravom glasa, u jednakom stupnju koji Sjedinjene Države dopuštaju za strane državljane u pogledu zračnih prijevoznika SAD-a, pod uvjetom da je ostvarivanje tog prava u skladu s međunarodnim pravom.
Članak 2.
Vlasništvo i nadzor nad zračnim prijevoznicima trećih zemalja
1. Niti jedna ugovorna stranka ne izvršava bilo koja raspoloživa prava koja proizlaze iz sporazuma o zračnom prometu s trećom zemljom, kako bi odbila, opozvala, obustavila ili ograničila odobrenja ili dozvole za bilo koje zračne prijevoznike te treće zemlje na temelju toga što druga ugovorna stranka ili njezini državljani ili oboje, imaju značajan udio u vlasništvu tog zračnog prijevoznika.
2. Sjedinjene Države ne izvršavaju bilo koja raspoloživa prava koja proizlaze iz sporazuma o zračnom prometu, kako bi odbile, opozvale, obustavile ili ograničile odobrenja ili dozvole za bilo kojeg zračnog prijevoznika Kneževine Lihtenštajna, Švicarske Konfederacije, države koja je na datum potpisa Sporazuma članica ECAA-e, ili bilo koje države u Africi koja na dan potpisa ovog Sporazuma provodi Sporazum o otvorenom nebu sa Sjedinjenim Državama, na temelju toga što država članica ili države članice, državljani takve države ili država, ili oboje, imaju djelotvoran nadzor nad tim zračnim prijevoznikom.
3. Zajednički odbor može odlučiti da niti jedna ugovorna stranka ne provodi prava iz stavka 2. ovog članka u odnosu na zračne prijevoznike određene države ili određenih država.
Članak 3.
Kontrola nad zračnim prijevoznicima
1. Pravila koja se u Europskoj zajednici primjenjuju na vlasništvo i kontrolu nad zračnim prijevoznicima Zajednice trenutačno su utvrđena u članku 4. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 od 23. srpnja 1992. o licenciranju zračnih prijevoznika. U skladu s tom Uredbom, za izdavanje operativne licence zračnom prijevozniku Zajednice, odgovorne su države članice. Države članice primjenjuju Uredbu 2407/92 u skladu s nacionalnim propisima i postupcima.
2. Pravila koja se primjenjuju u Sjedinjenim Državama trenutačno su utvrđena u odjeljcima 40 102(a)2), 41 102 i 41 103 Glave 49. Kodeksa Sjedinjenih Država (USC), kojima se zahtijeva da nositelji licenca za „zračnog prijevoznika” SAD-a, koje izdaje Ministarstvo prometa za obavljanje „zračnog prijevoza” kao javni prijevoznik, bez obzira radi li se o certifikatu, izuzeću ili licenci za lokalni redoviti prijevoz, budu samo državljani Sjedinjenih Država kako je definirano u 49 USC §40102(a)(15). Tim se odjeljkom zahtijeva da predsjednik i dvije trećine upravnog odbora i drugi direktori društva budu državljani SAD-a, 75 % udjela s pravom glasa drže državljana SAD-a i da je društvo pod stvarnom kontrolom državljana SAD-a. Ovaj zahtjev mora prvobitno ispunjavati podnositelj zahtjeva a mora ga nastaviti ispunjavati zračni prijevoznik SAD-a koji ima licencu.
3. Praksa koju slijede ugovorne stranke pri primjeni svojih zakona i propisa navedena je u Dodatku ovom Prilogu.
Dodatak Prilogu 4.
1. |
U Sjedinjenim Državama je za sve zračne prijevoznike SAD-a koji podnose zahtjev za certifikat, izuzeće ili licencu za lokalni redoviti prijevoz potrebno utvrđivanje državljanstva. Prvi zahtjev za licencu se pohranjuje u službenu javnu evidenciju i obrađuje se službeno zajedno sa zahtjevima podnositelja i drugih zainteresiranih strana. Ministarstvo prometa (DOT) izdaje konačnu odluku u obliku rješenja koje se temelji na službenoj javnoj evidenciji slučaja, uključujući dokumente za koje se jamči povjerljivo postupanje. Slučaj „trajne podobnosti” Ministarstvo prometa može rješavati neformalno, ili ga može uputiti u službeni postupak sličan onom koji se primjenjuje pri prvom zahtjevu. |
2. |
Odluke DOT-a se oblikuju kroz različite presedane koji odražavaju, između ostalog, promjenljivu prirodu financijskih tržišta i investicijskih struktura te spremnost DOT-a da uvažava nove pristupe stranim ulaganjima koji su u skladu sa zakonom SAD-a. DOT surađuje s podnositeljima zahtjeva u razmatranju predloženih oblika ulaganja i kako bi im pomogao pri oblikovanju transakcija koje su u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom SAD-a o državljanstvu, a podnositelji zahtjeva se redovito savjetuju sa službenicima DOT-a prije konačnog oblikovanja svojih zahtjeva. U bilo koje doba prije nego što započne službeni postupak, službenici DOT-a mogu raspravljati o pitanjima koja se odnose na državljanstvo ili druge aspekte predložene transakcije te, ako je primjereno, mogu ponuditi prijedloge alternativnih rješenja koja omogućavaju da predložena transakcija bude u skladu sa zahtjevima SAD-a u pogledu državljanstva. |
3. |
Pri donošenju svojih prvih i daljnjih odluka u pogledu državljanstva i podobnosti, DOT razmatra sveukupne okolnosti koje utječu na zračnog prijevoznika SAD-a, a presedani Ministarstva omogućavaju razmatranje prirode odnosa u području zrakoplovstva između Sjedinjenih Država i matične države (matičnih država) stranih ulagača. U smislu ovog Sporazuma, DOT postupa s ulaganjima državljana EU-a barem jednako povoljno kao što bi postupao s ulaganjima državljana onih država koje su partneri u dvostranim ili višestranim sporazumima o otvorenom nebu. |
4. |
U Europskoj uniji, stavkom 5. člankom 4. Uredbe 2407/92 predviđa se da Europska komisija, djelujući na zahtjev države članice, provjerava sukladnost sa zahtjevima iz članka 4. i, ako je potrebno, donosi odluku. Pri donošenju takvih odluka, Komisija mora osigurati sukladnost s postupovnim odredbama koje Europski sud priznaje kao opća načela prava Zajednice, uključujući pravo zainteresiranih strana da ih se pravovremeno sasluša. |
5. |
Pri primjeni svojih zakona i propisa, svaka ugovorna stranka jamči da se bilo koja transakcija koja uključuje ulaganje državljana druge ugovorne stranke u jednog od njezinih zračnih prijevoznika razmatra pošteno i brzo. |
PRILOG 5.
O franšizi i brandiranju
1. |
Zračnom prijevozniku svake ugovorne stranke ne sprečava se sklapanje sporazuma o franšizi ili brandiranju, uključujući uvjete koji se odnose na zaštitu branda i na operativna pitanja, pod uvjetom: da su sukladni, posebno, s važećim zakonima i propisima u pogledu kontrole; da se ne ugrožava sposobnost zračnog prijevoznika da opstane izvan franšize; da ovakvi sporazumi nemaju za posljedicu uključivanje stranih zračnih prijevoznika u kabotažu; i da se poštuju važeći propisi, kao što su odredbe o zaštiti potrošača, uključujući one koje se odnose na otkrivanje identiteta stvarnog prijevoznika. Tako dugo dok su ovi zahtjevi ispunjeni, dopuštaju se bliski poslovni odnosi i sporazumi o suradnji između zračnih prijevoznika svake ugovorne stranke i stranih poslovnih subjekata, a svaki od sljedećih pojedinačnih aspekata, između ostalog, ugovora o franšizi i brandiranju, sam po sebi ne otvara pitanja kontrole, osim u iznimnim okolnostima:
|
2. |
Sporazumi o franšizi i brandiranju su neovisni o sporazumu o skupnoj oznaci koji zahtijevaju da oba zračna prijevoznika imaju odgovarajuće odobrenje ugovornih stranaka, kako je previđeno stavkom 7. člankom 10. ovog Sporazuma, ali mogu postojati istodobno s njim. |
Zajednička izjava
Predstavnici Sjedinjenih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potvrdili su da Sporazum o zračnom prijevozu, parafiran u Bruxellesu 2. ožujka 2007. i čije je potpisivanje predviđeno 30. travnja 2007., mora biti ovjeren na drugim jezicima, kako je predviđeno, bilo razmjenom pisama prije potpisivanja Sporazuma, ili odlukom Zajedničkog odbora nakon potpisivanja Sporazuma.
Ova Zajednička izjava je sastavni dio Sporazuma o zračnom prijevozu.
Za Sjedinjene Države:
Datum: 18. travnja 2007.
Za Europsku zajednicu i njezine države članice; ad referendum
Datum: 18. travnja 2007.
MEMORANDUM O SAVJETOVANJIMA
1. |
Izaslanstva koja zastupaju Europsku zajednicu i njezine države članice i Sjedinjene Američke Države, sastala su se u Bruxellesu od 27. veljače do 2. ožujka 2007. kako bi završila pregovore o cjelovitom sporazumu o zračnom prijevozu. Popisi izaslanstava nalaze se u Dodatku A. |
2. |
Izaslanstva su o Sporazumu (Sporazum, priložen kao Dodatak B) postigla dogovor ad referendum i parafirala njegov tekst. Izaslanstva namjeravaju dostaviti nacrt Sporazuma svojim nadležnim tijelima na odobrenje, s ciljem njegovog stupanja na snagu u bliskoj budućnosti. |
3. |
U odnosu na stavak 2. članka 1., izaslanstva su potvrdila da definicija „zračnog prijevoza” uključuje sve oblike čarter zračnog prijevoza. Osim toga, napomenuli su da navođenje prijevoza „koji je na raspolaganju javnosti” ne utječe na ishod rasprava o pitanjima djelomičnog vlasništva koje su u tijeku. |
4. |
U odnosu na stavak 5. članka 1., izaslanstvo EU-a je napomenulo da se letovi između država članica, prema pravu Zajednice, smatraju letovima unutar Zajednice. |
5. |
U odnosu na stavak 6. članka 1., izaslanstvo EU-a je napomenulo da ništa u ovom Sporazumu ne utječe na raspodjelu nadležnosti između Europske zajednice i njezinih država članica koja proizlazi iz Ugovora o osnivanju Europske zajednice. |
6. |
Izaslanstvo EU-a je potvrdilo da su prekomorska područja na koja se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice: Francuski prekomorski departmani (Guadaloupe, Martinique, Réunion, Gvajana), Azori, Madeira i Kanarski otoci. |
7. |
Kao odgovor na pitanje koje je postavilo izaslanstvo SAD-a, izaslanstvo EU-a je potvrdilo da, prema zakonodavstvu Europske zajednice, zračnom prijevozniku Zajednice svjedodžbu zračnog prijevoznika (AOC) i operativnu licencu izdaje država u kojoj on ima svoje glavno mjesto poslovanja. Osim toga, niti jedan zračni prijevoznik ne može imati AOC ili operativnu licencu iz više od jedne države. |
8. |
U odnosu na stavke 1., 3. i 5. članka 3., stavak 3. članka 1. Priloga 4. i stavak 2. članka 2. Priloga 4., i kao odgovor na pitanje izaslanstva SAD-a, izaslanstvo EU-a je objasnilo da na dan potpisa Sporazuma, članice Europskog zajedničkog zračnog prostora, osim država članica Europske unije, uključuju također Republiku Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Republiku Hrvatsku, Republiku Island, bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, Republiku Crnu Goru, Kraljevinu Norvešku, Republiku Srbiju i Misiju privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu. |
9. |
Kao odgovor na upit izaslanstva EU-a, izaslanstvo SAD-a je objasnilo da na dan potpisa Sporazuma sljedeće države provode sporazume o otvorenom nebu sa Sjedinjenim Državama: Burkina Faso, Zelenortska Republika, Republika Kamerun, Republika Čad, Gabonska Republika, Republika Gambija, Republika Gana, Savezna Demokratska Republika Etiopija, Republika Liberija, Republika Madagaskar, Republika Mali, Kraljevina Maroko, Republika Namibija, Savezna Republika Nigerija, Republika Senegal, Ujedinjena Republika Tanzanija i Republika Uganda. Izaslanstvo SAD-a je također navelo da prema zračnim prijevoznicima Republike Kenije namjerava, u smislu stavka 2. članka 2. Priloga 4., postupati na isti način kao prema zračnim prijevoznicima iz država koje provode Sporazum o otvorenom nebu. |
10. |
U odnosu na članak 4., izaslanstvo SAD-a je napomenulo da će Ministarstvo prometa (DOT) od svakog stranog zračnog prijevoznika koji obavlja usluge u skladu s ovim Sporazumom, zahtijevati da navede odgovorno nadležno tijelo koje mu je izdalo AOC i operativnu licencu, čime postaje jasno koje je tijelo odgovorno za sigurnost, zaštitu i drugi regulatorni nadzor prijevoznika. |
11. |
U smislu članka 8., „odgovorno nadležno tijelo” je, s jedne strane, Savezna uprava za zrakoplovstvo SAD-a i, s druge strane, nadležna tijela Europske zajednice i/ili država članica koja su odgovorna za izdavanje ili vrjednovanje certifikata i licenca iz stavka 1. ili za održavanje ili upravljanje sigurnosnim standardima i zahtjevima iz stavka 2., kako je primjereno u pogledu predmetnog pitanja. Nadalje, kada se sukladno stavku 2. zahtijevaju savjetovanja, odgovorna nadležna tijela bi trebala osigurati da se u ta savjetovanja uključe bilo koja područna ili regionalna nadležna tijela, koja su u skladu sa zakonima ili propisima ili u praksi odgovorna za provođenje nadzora sigurnosti u odnosu na predmetno pitanje. |
12. |
U odnosu na članak 9., izaslanstva su potvrdila da ugovorne stranke, koliko je izvedivo, namjeravaju osigurati najviši mogući stupanj usklađivanja u pogledu predlaganih mjera zaštite kako bi se prijetnje što više smanjile i kako bi se ublažile moguće negativne posljedice bilo kojih novih mjera. Izaslanstva su nadalje napomenula da su kanali iz stavka 7. članka 9. na raspolaganju za razmatranje alternativnih mjera za postojeće i predložene zahtjeve u pogledu zaštite, što se posebno odnosi na politički dijalog o zaštiti na granicama i u prometu te na Skupinu za suradnju EU-a i SAD-a u području zaštite prijevoza. Osim toga, izaslanstvo SAD-a je navelo da zakonodavni postupak donošenja propisa u SAD-u rutinski daje mogućnost zainteresiranim strankama da daju primjedbe na predložene propise i predlažu alternativna rješenja, te da se takve primjedbe razmatraju u postupku donošenja propisa. |
13. |
Tijekom rasprave o stavku 6. članka 9., izaslanstvo SAD-a je objasnilo da Uprava za zaštitu prijevoza (TSA) mora odmah izdati direktivu o zaštiti, kada utvrdi da su za čuvanje zaštite prijevoza potrebne hitne mjere. Takve su mjere namijenjene za rješavanje predmetne prijetnje zaštiti te su u svom rasponu i trajanju ograničene. Hitne mjere koje imaju dugotrajniju prirodu ugrađuju se u zahtjeve TSA-e u postupku koji uključuje obavješćivanje javnosti i primanje primjedaba. |
14. |
U odnosu na postupak koji se mora uspostaviti u skladu sa stavkom 11. članka 9., izaslanstva su potvrdila potrebu uspostavljanja protokola za pripremu, provedbu i zaključke ocjenjivanja koja se provode na temelju ovog stavka. |
15. |
U odnosu na stavak 2. članka 10., izaslanstva su potvrdila svoju spremnost da omoguće da odgovarajuća nadležna tijela promptno razmatraju zahtjeve za dozvole, vize i dokumente za osoblje iz tog stavka, uključujući okolnosti u kojima se ulaz ili boravak osoblja traži na hitnoj i privremenoj osnovi. |
16. |
Izaslanstva su napomenula da upućivanje na „opće primjenjivo pravo ili propis” u stavku 5. članka 10. uključuje ekonomske sankcije kojima se ograničavaju transakcije s određenim državama i osobama. |
17. |
Oba su izaslanstva potvrdila da u skladu sa stavkom 7. članka 10. zračni prijevoznici svake ugovorne stranke koji imaju odgovarajuće odobrenje mogu pružati usluge skupne oznake, podložno uvjetima koji se na sve zračne prijevoznike primjenjuju na nediskriminirajućoj osnovi, u i iz svih točaka na području druge ugovorne stranke na kojima bilo koji drugi zračni prijevoznik obavlja međunarodni zračni prijevoz na izravnim, neizravnim, linijskim ili međulinijskim letovima, pod uvjetom da su takve usluge skupne oznake:
|
18. |
Izaslanstva su raspravljala o važnosti obavješćivanja putnika o tome, koji zračni ili površinski prijevoznik stvarno obavlja pojedini dio prijevoza, ako je uključen bilo kakav sporazum o skupnoj oznaci. Napomenuli su da svaka strana ima propise kojima se zahtijeva takvo informiranje. |
19. |
U odnosu na stavak 7. točku (c) članka 10., izaslanstva su izrazila svoje poimanje da površinski prijevoznici ne podliježu zakonima i drugim propisima kojima se uređuje zračni prijevoz, samo radi činjenice što takav površinski prijevoz obavlja zračni prijevoznik pod svojim imenom. Osim toga, površinski prijevoznici, baš kao i zračni prijevoznici, imaju pravo po vlastitom nahođenju odlučiti hoće li sklapati sporazume o suradnji. Pri odlučivanju o bilo kojem pojedinačnom sporazumu, površinski prijevoznici mogu uzeti u obzir, između ostalog, interese korisnika te tehnička, ekonomska, prostorna ograničenja i ograničenja kapaciteta. |
20. |
Kao odgovor na pitanje izaslanstva EU-a, izaslanstvo SAD-a je potvrdilo da prema sadašnjem tumačenju zakona SAD-a, zračni prijevoz koji financira Vlada SAD-a (Fly America) i koji obavlja zračni prijevoznik SAD-a, uključuje također prijevoz koji se prodaje pod oznakom prijevoznika SAD-a u skladu sa sporazumom o skupnoj oznaci, a obavlja se zrakoplovom kojim operira strani zračni prijevoznik. |
21. |
Izaslanstvo SAD-a je objasnilo da u skladu s Prilogom 3. Sporazumu, i ako ne postoji ugovor između para gradova koji dodjeljuje Uprava za opće poslove SAD-a, zaposlenici Vlade SAD-a i druge osobe čiji prijevoz plaća Vlada SAD-a (osim zaposlenika, pripadnika vojske ili drugih osoba čiji prijevoz plaća Ministarstvo obrane SAD-a ili vojni odsjek), mogu rezervirati let, uključujući i kod zračnih prijevoznika Zajednice, između SAD-a i Europske zajednice, ili između dviju točaka izvan Sjedinjenih Država, koji uz najmanje troškove za Vladu zadovoljava potrebe putnika. Izaslanstvo SAD-a je nadalje napomenulo da se parovi gradova za koje se dodjeljuju ugovori mijenjaju svake fiskalne godine. Ministarstvo, agencija ili pomoćno tijelo Vlade SAD-a, osim Ministarstva obrane i vojnog odsjeka, mogu slati teret zračnim prijevozom, uključujući i prijevoznika Zajednice, između SAD-a i Europske zajednice, ili između dviju točaka izvan Sjedinjenih Država, koji uz najmanje troškove za Vladu zadovoljava potrebe agencije. |
22. |
Izaslanstvo EU-a je izjavilo da EU nema program poput Fly America. |
23. |
Oba su izaslanstva izrazila svoje namjere da istražuju daljnje mogućnosti poboljšanja pristupa zračnom prijevozu koji naručuje vlada. |
24. |
Kao odgovor na pitanje izaslanstva EU-a o odobrenju za obavljanje gospodarske djelatnosti koje zračni prijevoznik Zajednice mora pribaviti od Ministarstva prometa SAD-a, izaslanstvo SAD-a je započelo napominjući da su se posljednjih godina postupci DOT-a za izdavanje odobrenja za obavljanje gospodarske djelatnosti pojednostavnili. Kada strani zračni prijevoznici traže odobrenje predviđeno sporazumom o zračnom prometu, njihovi se zahtjevi obično rješavaju brzo. Izaslanstvo SAD-a je nastavilo objašnjavati da zračni prijevoznik Zajednice ima mogućnost predavanja jedinstvenog zahtjeva za odobrenje za sve rute predviđene u stavku 1. članka 3., što uključuje pravo obavljanja redovitih i čarter letova. DOT je 23. kolovoza 2005. najavio daljnje ubrzanje postupaka, na temelju kojeg će strani zračni prijevoznici koji traže odobrenje za novu rutu predavati istodobno zahtjev za dozvolu i zahtjev za izuzeće. Uz pretpostavku da DOT može, na temelju evidencije i uvažavajući javni interes povezan s njegovom odlukom, donijeti povoljno rješenje, on može izdati jedinstveni nalog (1) kojim se odobrava zahtjev za izuzeće, za bilo koje razdoblje za koje se uobičajeno izdaje, ili dok ne počne vrijediti odobrenje, ovisno što je kraće; i (2) kojim se uvjetno odlučuje (tj. postupkom prikaza uzroka) da se dodijeli odgovarajuća dozvola, i u ovom slučaju u standardnom trajanju na koje bi se i inače izdala (npr. na neodređeno vrijeme za režime iz sporazuma). Ako su zračni prijevoznici već uložili zahtjev i za izuzeće i za dozvolu, i ako je evidencija o tim zahtjevima ostala važeća, DOT je počeo obrađivati takve zahtjeve u skladu s pristupom od 23. kolovoza. |
25. |
Ako zračni prijevoznik Zajednice želi ostvariti bilo koje odobrenje za skupnu oznaku u skladu sa stavkom 7. člankom 10., zračni prijevoznici koji su partneri sporazuma o skupnoj oznaci mogu uložiti zajednički zahtjev za potrebno odobrenje. Zračni prijevoznik koji na tržištu nudi javne usluge mora imati odobrenje DOT-a za obavljanje gospodarske djelatnosti za bilo koju vrstu usluga (redovitih ili čarter) koje se na tržištu prodaju pod njegovom oznakom. Slično tome, stvarni prijevoznik treba odgovarajuće odobrenje DOT-a za obavljanje gospodarske djelatnosti, i to: odobrenje za čarter letove koji omogućava drugim zračnim prijevoznicima da stavljaju njegove usluge na tržište; i odobrenje za čarter ili redovite letove za usluge koje namjerava stavljati na tržište u vlastito ime. Stvarni prijevoznik također treba izjavu o odobrenju za stavljanje oznake partnera za te letove. Stvarni prijevoznik može u pogledu odnosa skupne oznake zatražiti općenitu izjavu o odobrenju na neograničeno vrijeme, u kojoj se identificiraju tržišta na kojima se zahtijeva odobrenje za skupnu oznaku. Mogu se dodati dodatna tržišta, s tim da se o tome 30 dana unaprijed obavijesti DOT. Izjava o odobrenju za skupnu oznaku odnosi se na određenog zračnog prijevoznika, i svaki strani partner u odnosu skupne oznake treba svoju vlastitu izjavu i odobrenje i, ako je primjenjivo, nadzor sigurnosti leta sa skupnom oznakom od strane zračnog prijevoznika SAD-a u skladu s objavljenim smjernicama DOT-a. |
26. |
Ako u skladu sa stavkom 9. člankom 10. zračni prijevoznik Zajednice želi dati cjelokupan zrakoplov s posadom zračnom prijevozniku SAD-a za letove pod oznakom zračnog prijevoznika SAD-a, zračni prijevoznik Zajednice mora imati odobrenje DOT-a za čarter letove, kao i izjavu o odobrenju. Izaslanstvo SAD-a je izrazilo svoje vjerovanje da praktički svi zračni prijevoznici Zajednice koji sada obavljaju redovite letove u Sjedinjene Države imaju također odobrenje DOT-a za čarter letove koje vrijedi za cijeli svijet. Prema tome, što se tiče licence za obavljanje gospodarske djelatnosti, oni trebaju samo izjavu o odobrenju koja im omogućava da zračnim prijevoznicima SAD-a daju cjelokupni zrakoplov s posadom. Izaslanstvo SAD-a je nadalje izjavilo da ne predviđa da će zahtjevi drugih zračnih prijevoznika Zajednice za odobrenje za čarter letove naići na poteškoće. |
27. |
Izdavanje izjave o odobrenju, bilo za skupnu oznaku ili za davanje cjelokupnog zrakoplova s posadom, zahtijeva da DOT utvrdi jesu li predložene operacije u interesu javnosti. Ovo utvrđivanje u velikoj mjeri olakšava spoznaja da su predložene usluge obuhvaćene valjanim sporazumima o zračnom prometu. Uključivanje prava u sporazum također potvrđuje da postoji uzajamnost. |
28. |
U odnosu na skupnu oznaku i davanje cjelokupnog zrakoplova s posadom u skladu sa stavcima 7. i 9. članka 10., analize javnog interesa trebale bi se prvenstveno usredotočiti na sljedeće:
|
29. |
U odnosu na davanje zrakoplova s posadom, analiza javnog interesa bi se trebala dodatno usredotočiti na sljedeće:
|
30. |
Izjave o odobrenju za davanje cjelokupnog zrakoplova s posadom izdaju se, barem prvobitno, na ograničeno vrijeme (npr. šest do devet mjeseci) ili na temelju izuzeća koje je u skladu s pristupom u Europskoj uniji. |
31. |
Kao odgovor na zabrinutost koju je izrazilo izaslanstvo EU-a u pogledu mogućnosti odlučivanja po vlastitom nahođenju koju ima DOT što se tiče standarda „javnog interesa”, izaslanstvo SAD-a je izjavilo da je u području odnosa u okviru otvorenog neba DOT utvrdio da su sporazumi o skupnoj oznaci od javnog interesa te je u najkraćem mogućem postupku dosljedno izdavao izjave o odobrenju. Izaslanstvo SAD-a je navelo da u odnosu i sporazume o skupnoj oznaci i na davanje zrakoplova s posadom, kada su uključeni samo zračni prijevoznici ugovornih stranaka, DOT usredotočuje svoju analizu javnog interesa na gore opisane elemente, osim u slučaju kada se radi o neuobičajenim okolnostima kao što su one koje se odnose na nacionalnu sigurnost, zaštitu ili kriminalitet. Nadalje, u slučaju postojanja takvih neuobičajenih okolnosti, Sjedinjene Države bi o tome hitno obavijestile drugu ugovornu stranku. |
32. |
U odnosu na pitanje izaslanstva SAD-a, izaslanstvo EU-a je potvrdilo da se prema sadašnjem valjanom zakonodavstvu EU-a (Uredba Vijeća (EEZ) br. 2407/92 od 23. srpnja 1992.), za zrakoplov koji koristi zračni prijevoznik Zajednice zahtijeva da bude registriran u Zajednici. Međutim, država članica može odobriti odstupanje od ovog zahtjeva u slučaju kratkoročnog sporazuma o zakupu kako bi se zadovoljile privremene potrebe ili ako se radi o izuzetnim okolnostima. Zračni prijevoznik Zajednice koji je stranka u takvom sporazumu mora dobiti prethodno odobrenje od nadležnog tijela koje izdaje licence, a država članica ne može odobriti dogovor o davanju zrakoplova s posadom zračnom prijevozniku kojem je dala operativnu licencu, ako nisu ispunjeni standardi sigurnosti koji su jednakovrijedni onima koji se zahtijevaju pravom Zajednice ili nacionalnim zakonodavstvom. |
33. |
Oba su izaslanstva potvrdila da bi neizdavanje odobrenja zračnim prijevoznicima za ostvarivanja prava koja su im dana ovim Sporazumom ili neutemeljeno kašnjenje pri izdavanju takvog odobrenja moglo utjecati na poštene i jednake mogućnosti zračnog prijevoznika u tržišnom natjecanju. Ako bila koja ugovorna stranka vjeruje da njezini zračni prijevoznici ne dobivaju odobrenja za obavljanje gospodarske djelatnosti na koju imaju pravo na temelju ovog Sporazuma, ona se po tom pitanju može obratiti Zajedničkom odboru. |
34. |
U odnosu na stavak 4. članak 14., izaslanstvo EU-a je upozorilo da u skladu sa svojim člankom 295. Ugovor o osnivanju Europske zajednice ne dovodi ni na koji način u pitanje imovinskopravni sustav država članica. U svom odgovoru, izaslanstvo SAD-a je iznijelo svoje stajalište da državno vlasništvo nad zračnim prijevoznikom može negativno utjecati na poštene i jednake mogućnosti tržišnog natjecanja zračnih prijevoznika u obavljanju međunarodnog zračnog prijevoza obuhvaćenog ovim Sporazumom. |
35. |
U odnosu na članak 15., izaslanstva su istaknula važnost međunarodnog konsenzusa u pitanjima okoliša u zračnom prometu, u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO). U vezi s tim, naglasili su značaj jednoglasno postignutog sporazuma na 35. skupštini ICAO-a, koji obuhvaća pitanja buke i emisije zrakoplova (Rezolucija A35-5). Obje strane su odlučne u poštivanju ove Rezolucije u potpunosti. U skladu s tom Rezolucijom, obje su strane odlučne o primjeni načela „uravnoteženog pristupa” mjerama koje se poduzimaju u odnosu na buku zrakoplova (uključujući ograničenja dolazaka zrakoplova na zračne luke u određena doba) i o osiguravanju da se naknade za emisije zrakoplovnih motora na razini zračne luke temelje na troškovima ublažavanja učinaka na okoliš onih emisija zrakoplovnih motora koje su pravilno utvrđene i koje se mogu izravno pripisati zračnom prometu. Obje su strane također napomenule da ako postoje odgovarajuće zakonske obveze, bilo na međunarodnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili lokalnoj razini, one se također moraju u potpunosti poštovati; za Sjedinjene Države, odgovarajući datum je bio 5. listopad 2001., a za Europsku zajednicu 28. ožujak 2002. |
36. |
Izaslanstva su nadalje upozorila na odredbe o klimatskim promjenama, energiji i održivom razvoju iz „Priopćenje iz Gleneaglesa” koji su 2005. dale države skupine G8, te na okvir za suradnju u pitanjima upravljanja zračnim prometom iz Memoranduma o razumijevanju koji su 18. srpnja 2006. potpisali Savezna uprava za zrakoplovstvo i Komisija. Izaslanstva su istaknula namjeru nadležnih tijela SAD-a i EU-a da unaprijede tehničku suradnju, uključujući suradnju u istraživanjima i tehnološkom razvoju u području klimatologije, kojima će se unaprijediti sigurnost, poboljšati učinkovitost iskorištenja goriva i smanjiti emisije u zračnom prometu. Uz uzajamno uvažavanje stajališta o pitanjima emisija u međunarodnom zračnom prometu, oba su izaslanstva napomenula da Sjedinjene Države i Europska unija namjeravaju djelovati u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva. |
37. |
U odnosu na sastav Zajedničkog odbora, izaslanstvo SAD-a je izjavilo da je namjera SAD-a da ga zastupaju različite agencije pod vodstvom Ministarstva vanjskih poslova. Izaslanstvo EU-a je izjavilo da će EU zastupati Europska zajednica i njezine države članice. Oba su izaslanstva izjavila da bi sudjelovanje interesnih skupina bio važan element u postupku Zajedničkog odbora te da bi stoga predstavnike interesnih skupina trebalo pozvati kao promatrače, osim ako jedna ili obje ugovorne stranke odluče drukčije. |
38. |
U odnosu na članak 18., izaslanstva su potvrdila svoju namjeru da održe preliminarni sastanak Zajedničkog odbora najkasnije 60 dana nakon datuma potpisa ovog Sporazuma. |
39. |
Izaslanstva su potvrdila svoje stajalište da su prakse poput prava prvokupa, povećanja omjera, pristojbi na koje se ne daje prigovor ili bilo kakvih drugih ograničenja u odnosu na kapacitet, učestalost ili promet, nespojive s ovim Sporazumom. |
40. |
Izaslanstvo EU-a je podsjetilo da bi obje ugovorne stranke trebale imati što jasniju spoznaju stupnja u kojem predstavnici Ministarstva prometa SAD-a (DOT) i Europske komisije mogu razmjenjivati informacije o pitanjima tržišnog natjecanja koja su obuhvaćena Prilogom 2. Sporazuma, u skladu sa svojim zakonima, propisima i praksama, posebno u pogledu podataka i stajališta o pitanjima koja uključuju postupke koja ta nadležna tijela aktivno razmatraju. |
41. |
Izaslanstvo SAD-a je istaknulo da su postupci iz Priloga 2. Sporazumu postupci koji se vode u skladu sa zakonodavstvom SAD-a i podliježu zakonodavnim, regulatornim i sudskim ograničenjima kako bi se osiguralo da se odluka agencije temelji na informacijama koje su uključene u spis postupka, uključujući javne informacije za koje DOT utvrdi da ih treba službeno objaviti, na koje ugovorne stranke mogu dati svoje primjedbe prije konačne odluke agencije. |
42. |
Izaslanstvo SAD-a je objasnilo da ova ograničenja ne sprečavaju predstavnike, koji u aktivnom postupku savjetuju donositelje odluka DOT-a, da raspravljaju s predstavnicima Komisije o pitanjima kao što su: (1) stanje tržišnog natjecanja na bilo kojim tržištima koje se temelji na podacima koji nisu povjerljivi; (2) učinak postojećih udruženja ili drugih kooperativnih pothvata te rezultati ranije uvedenih uvjeta ili drugih ograničenja u odnosu na tržišno natjecanje; (3) općeniti pristupi analizi ili metodologiji tržišnog natjecanja; (4) prošli slučajevi, uključujući zapisnike i odluke; (5) materijalno pravo, politike i postupci koji se primjenjuju na bilo koje slučajeve; (6) pitanja koja bi mogli podići mogući slučajevi koji nisu formalno započeti, tako dugo dok predstavnici DOT-a ne „prejudiciraju” činjenice ili rezultate takvih slučajeva; i (7) u aktivnim postupcima, koja su pitanja ugovorne stranke već podigla i koji su nepovjerljivi dokazi dani u zapisnik, i u ovom slučaju do stupnja mogućeg „prejudiciranja” činjenica i ishoda. |
43. |
Postoje dva postupovna ograničenja u pogledu rasprava o slučajevima koji su u tijeku. Prvo se u velikoj mjeri odnosi na priopćenja Komisije DOT-u: odluka DOT-a se ne može temeljiti na bilo kojim bitnim informacijama ili argumentima koji nisu svim stranama prije konačne odluke stavljeni na raspolaganje za primjedbe. Ako se takva informacija primi, ona se ne može uvažiti pri donošenju odluke, ako nije bila stavljena na raspolaganje. Drugo se ograničenje odnosi na priopćenja koja daje DOT: agencija ne smije prejudicirati, ili se ne smije činiti da ona prejudicira pitanja – to jest, zaključak se ne može oblikovati dok zapisnik o slučaju nije potpun i dok nije objavljena konačna odluka. Ovo se ograničenje primjenjuje na DOT u bilo kojem smislu, bilo u raspravama s EU-om ili s bilo kojim subjektom koji nije legitimno dio unutarnjeg postupka odlučivanja Vlade SAD-a, bez obzira je li on za taj slučaj zainteresiran ili ne. DOT namjerava obavijestiti predstavnike Komisije odmah kada se po njegovom iskustvu prejudiciranje ili utjecaj na odlučivanje razmatra u raspravi o određenoj temi, kako bi predstavnici Komisije mogli odlučiti o daljnjem postupanju. |
44. |
Izaslanstvo EU-a je zatražilo jamstvo izaslanstva SAD-a da se zakonsko mjerilo „javnog interesa” neće u uvjetima režima tržišnog natjecanja SAD-a koristiti kako bi se pogodovalo interesima pojedinih zračnih prijevoznika SAD-a u odnosu na druge zračne prijevoznike, bilo američke ili strane. Izaslanstvo SAD-a je odgovorilo da su ovo mjerilo, kao i standardi tržišnog natjecanja koje DOT mora koristiti pri svojim odlukama, osmišljeni za zaštitu tržišnog natjecanja kao cjeline, a ne za zaštitu interesa pojedinih zračnih prijevoznika koji u tom natjecanju sudjeluju. Između ostalog, izaslanstvo SAD-a je napomenulo da „javni interes” u međunarodnom zračnom prijevozu u skladu sa zakonskom definicijom uključuje jednake mogućnosti za zračne prijevoznike SAD-a i strane zračne prijevoznike, kao i najviši stupanj tržišnog natjecanja. Štoviše, mjerilo javnog interesa u statutu koji uređuje odobrenje sporazuma između zračnih prijevoznika i antitrustovskog imuniteta za te sporazume, koje izdaje DOT, nije „iznimka” u analizi tržišnog natjecanja kojeg se agencija mora pridržavati, nego dodatni zahtjev koji se mora ispuniti prije nego što DOT odobri antitrustovski imunitet. Konačno, izaslanstvo SAD-a je naglasilo da odluke DOT-a moraju biti u skladu s domaćim zakonodavstvom i međunarodnim obvezama, uključujući sporazume o civilnom zrakoplovstvu koji svi sadrže zahtjev da sve ugovorne stranke jamče „poštene i jednake mogućnosti tržišnog natjecanja” za zračne prijevoznike svih drugih ugovornih stranaka. |
45. |
U okviru ove rasprave, oba su izaslanstva potvrdila da se njihovi režimi tržišnog natjecanja primjenjuju tako da se drži do poštenih i jednakih mogućnosti tržišnog natjecanja koje se daju svim zračnim prijevoznicima ugovornih stranaka te u skladu s općim načelom zaštite i poboljšanja tržišnog natjecanja u cjelini, bez obzira na moguće suprotne interese pojedinih zračnih prijevoznika koji sudjeluju u tržišnom natjecanju. |
46. |
U vezi s postupcima Europske komisije, izaslanstvo EU-a je objasnilo da osnovno ograničenje o mogućnosti Europske komisije da aktivno surađuje sa stranim vladinim agencijama proizlazi iz ograničenja koja se odnose na mogućnost priopćavanja povjerljivih informacija. Informacije koje Komisija i nadležna tijela država članica dobiju tijekom istrage i koje se smatraju poslovnom tajnom, podliježu članku 287. Ugovora o osnivanju EZ-a i članku 28. Uredbe (EZ) br. 1/2003. To se u osnovi odnosi na informacije koje nisu dostupne javnosti i koje se mogu otkriti tijekom istrage, ili mogu biti priopćene kao odgovor na upit za informacijama ili mogu biti dobrovoljno priopćene Komisiji. Ove informacije također uključuju poslovne ili trgovačke tajne. Takve se informacije ne smiju otkriti bilo kojoj agenciji treće zemlje, osim uz izričitu suglasnost izvora tih informacija. Prema tome, kada Komisija smatra primjerenim i poželjnim da povjerljive informacije dostavi stranoj agenciji (stranim agencijama), ona mora dobiti pristanak izvora tih informacija u obliku odricanja od zahtjeva za povjerljivošću. |
47. |
Informacije koje su povezane s provođenjem istrage, ili mogućim provođenjem istrage, ne podliježu gore navedenim odredbama. Takve informacije obuhvaćaju činjenicu da se istraga provodi, općeniti predmet istrage, identitet poduzeća koje se istražuje (iako to u nekim slučajevima može biti zaštićena informacija), identifikaciju sektora u kojem se provodi istraga, te predložene mjere koje bi se trebale poduzeti tijekom istrage. Ove se informacije obično održavaju povjerljivim kako bi se osiguralo pravilno provođenje istrage. Međutim, one se mogu priopćiti DOT-u, budući da je on u skladu s uvjetima iz članka 5. Priloga 2. Ugovoru obvezan čuvati povjerljivost podataka. |
48. |
Kao odgovor na pitanje izaslanstva EU-a, izaslanstvo SAD-a je potvrdilo da će nadležna tijela SAD-a osigurati pošteno i brzo razmatranje potpunih zahtjeva za antitrustovski imunitet sporazuma o poslovnoj suradnji, uključujući revidirane sporazume. Izaslanstvo SAD-a je nadalje potvrdilo da će za zračne prijevoznike Zajednice, Sporazum o zračnom prijevozu između SAD-a i EU-a koji će se primjenjivati sukladno članku 25. ili biti na snazi sukladno članku 26., ispuniti zahtjev DOT-a da za razmatranje zahtjeva stranih zračnih prijevoznika za antitrustovski imunitet ili za produženje takvog imuniteta mora postojati sporazum o otvorenom nebu između Sjedinjenih Država i matične države (matičnih država) zračnog prijevoznika (zračnih prijevoznika) podnositelja zahtjeva. To se ne odnosi na podnositelje zahtjeva iz Irske dok ne istekne razdoblje iz odjeljka 4. Priloga 1. |
49. |
Kao odgovor na upit izaslanstva EU-a, izaslanstvo SAD-a je izjavilo da su sva pravila DOT-a o računalnim sustavima rezervacija (CRS-ovi ili sustavi) prestala vrijediti 31. srpnja 2004. Međutim, DOT je i dalje ovlašten za zabranjivanje nepoštenih i obmanjujućih praksa te nepoštenih metoda tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza i distribucije zračnog prijevoza, pa DOT može upotrijebiti to ovlaštenje pri rješavanju praksa koje su očigledno protivne tržišnom natjecanju i koje neki sustav koristi u stavljanju svojih prijevozničkih usluga na tržište. Osim toga, Ministarstvo pravosuđa i Savezna trgovinska komisija imaju nadležnost za rješavanje pritužaba u pogledu sustava koji svojim djelovanjem krše antitrustovske zakone. |
50. |
U odnosu na članak 25., izaslanstvo EU-a je objasnilo da u nekim državama članicama privremenu primjenu moraju prvo odobriti njihovi parlamenti u skladu s njihovim ustavnim odredbama. |
51. |
Oba su izaslanstva potvrdila da se, u slučaju da jedna ugovorna stranka odluči prekinuti privremenu primjenu Sporazuma u skladu s člankom 25. stavkom 2., sporazumi iz odjeljka 4. Priloga 1. Sporazumu mogu nastaviti primjenjivati ako se ugovorne stranke s tim slože. |
52. |
U odnosu na članak 26., izaslanstvo EU-a je objasnilo da u nekim državama članicama postupci iz ovog članka uključuju ratifikaciju. |
53. |
Kao odgovor na upit izaslanstva SAD-a o ograničenjima koja proizlaze iz preostalih elemenata dvostranih sporazuma o zračnom prometu između država članica, izaslanstvo EU-a je potvrdilo da se bilo kakva takva ograničenja koja utječu na mogućnost zračnih prijevoznika SAD-a i Zajednice da ostvare prava koja su im dana ovim Sporazumom, neće više primjenjivati. |
54. |
Oba su izaslanstva naglasila da ništa u ovom Sporazumu ni na koji način ne utječe na njihova pravna i politička stajališta o različitim pitanjima okoliša u vezi sa zračnim prometom. |
55. |
Oba su izaslanstva napomenula da niti jedna strana neće navoditi ovaj Sporazum ili bilo koji njegov dio kao osnovu za suprotstavljanje razmatranju alternativnih politika o bilo kojim pitanjima obuhvaćenim ovim Sporazumom u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva. |
56. |
Bilo koji sporazumi o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Država i države članice čija je primjena do datuma potpisa ovog Sporazuma bila upitna, nisu navedeni u odjeljku 1. Priloga 1. Sporazuma. Međutim, izaslanstva očekuju da će Sjedinjene Države i takva država članica ili države članice privremeno primjenjivati Sporazum u skladu s odredbama članka 25. Sporazuma. |
Za izaslanstvo Europske zajednice i njezinih država članica
Daniel CALLEJA
Za izaslanstvo Sjedinjenih Američkih Država
John BYERLY
Pisana izjava koju SAD-u nakon potpisa daje predsjedništvo u ime EZ-a i njezinih država članica
Države članice će u dobroj vjeri i u skladu s odredbama domaćeg prava koje je na snazi, primjenjivati ovaj Sporazum na privremenoj osnovi do njegovog stupanja na snagu.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
81 |
32009D0556
L 199/22 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
ODLUKA VIJEĆA
od 25. lipnja 2009.
o privremenoj primjeni i sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcijskih nadzora i formalnosti u odnosu na prijevoz robe i o carinskim sigurnosnim mjerama
(2009/556/EZ)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 133. u vezi s prvom rečenicom njegova članka 300. stavka 3.,
budući da:
(1) |
Vijeće je ovlastilo Komisiju da 28. ožujka 2007. započne pregovore sa Švicarskom Konfederacijom o sklapanju sporazuma o izmjeni Sporazuma od 21. studenoga 1990. između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcijskih nadzora i formalnosti u odnosu na prijevoz robe (1) (dalje u tekstu „Sporazum iz 1990.”). |
(2) |
Komisija i Švicarska Konfederacija pregovaranjem su postigle dogovor o izmjeni Sporazuma iz 1990. čija je svrha, između ostalog, proširiti njegovo područje primjene na carinske sigurnosne mjere. Sadržaj Sporazuma iz 1990. trebalo bi unijeti u novi pročišćeni Sporazum. |
(3) |
Novi pročišćeni Sporazum trebalo bi odobriti. |
(4) |
Do okončanja unutarnjih postupaka ugovornih stranaka, od 1. srpnja 2009., dana početka primjene carinskih sigurnosnih mjera uvedenih 2005. izmjenama Carinskog zakonika Zajednice (2), odnosno 2006. izmjenama njegovih provedbenih odredaba (3), trebalo bi privremeno primjenjivati novi pročišćeni Sporazum. |
(5) |
Trebalo bi odrediti predstavnika Zajednice u Zajedničkom odboru osnovanom novim pročišćenim Sporazumom, kao i unutarnje postupke potrebne za osiguranje pravilne primjene navedenog sporazuma, |
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Ovime se u ime Zajednice odobrava Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcijskih nadzora i formalnosti u odnosu na prijevoz robe i o carinskim sigurnosnim mjerama.
Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Ovime se ovlašćuje predsjednik Vijeća da imenuje osobu/osobe ovlaštenu/ovlaštene obavijestiti tijela Švicarske Konfederacije da su postupci Zajednice za odobrenje Sporazuma okončani (4).
Članak 3.
Sporazum se privremeno primjenjuje od 1. srpnja 2009. do okončanja postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.
U skladu s člankom 33. stavkom 3. Sporazuma, Komisija se može dogovoriti o kasnijem datumu početka njegove privremene primjene.
Članak 4.
Zajednicu u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju članka 19. Sporazuma zastupa Komisija, kojoj pomažu predstavnici država članica.
Članak 5.
Stajalište koje u Zajedničkom odboru zauzima Zajednica određuje Vijeće, koje na prijedlog Komisije odlučuje kvalificiranom većinom.
Kada je riječ o izmjeni priloga I. i II. Sporazumu, stajalište Zajednice o pitanjima o kojima je na temelju članka 19. stavaka 4. i 5. i članka 21. stavka 2. Sporazuma Zajednički odbor ovlašten odlučivati, usvaja Komisija.
Članak 6.
Kako bi se osigurala primjena članka 22. stavka 4. Sporazuma, Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju o donošenju akata Zajednice koji predstavljaju razvoj prava Zajednice sadržanog u poglavlju III. Sporazuma i njegovim prilozima I. i II.
Komisija može poduzeti potrebne mjere predviđene u člancima 22. i 29. Sporazuma kako bi osigurala jednakovrijednost sigurnosnih carinskih mjera ugovornih stranaka.
Ako do datuma početka primjene relevantnog zakonodavstva Zajednice Zajednički odbor ne donese odluku o izmjeni Sporazuma i privremena primjena novih odredaba nije moguća, Komisija obavješćuje Švicarsku Konfederaciju o privremenoj obustavi primjene poglavlja III. Sporazuma u skladu s člankom 29. stavkom 2. Sporazuma.
Članak 7.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Luxembourgu 25. lipnja 2009.
Za Vijeće
Predsjednik
L. MIKO
(1) SL L 116, 8.5.1990., str. 19.
(2) Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).
(3) Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).
(4) Glavno tajništvo Vijeća objavit će dan stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
83 |
22009A0731(01)
L 199/24 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
SPORAZUM
između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcija i formalnosti u odnosu na prijevoz roba i o carinskim sigurnosnim mjerama
EUROPSKA ZAJEDNICA,
s jedne strane, i
ŠVICARSKA KONFEDERACIJA,
s druge strane,
dalje u tekstu „Zajednica” i „Švicarska” pojedinačno i, zajednički, „ugovorne stranke”,
uzimajući u obzir Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcija i formalnosti u odnosu na prijevoz roba od 21. studenoga 1990., dalje u tekstu „Sporazum iz 1990.”,
budući da je opseg Sporazuma iz 1990. potrebno proširiti na carinsku sigurnost dodajući novo poglavlje na tu temu,
budući da je, u interesu jasnoće i veće pravne sigurnosti, Sporazum iz 1990. ugrađen u ovaj sporazum, koji zamjenjuje Sporazum iz 1990.,
uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini od 22. srpnja 1972. između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije,
uzimajući u obzir Zajedničku izjavu koju su donijeli u Luxembourgu 9. travnja 1984. ministri zemalja EFTA-e i države članice Zajednice te Komisija Europskih zajednica, i izjavu koju su 2. veljače 1988. u Bruxellesu donijeli ministri zemalja EFTA-e i ministri država članica Zajednice s ciljem stvaranja dinamičkog Europskoga gospodarskog prostora koji će koristiti njihovim državma,
uzimajući u obzir da su ugovorne stranke ratificirale Međunarodnu konvenciju o usklađivanju graničnih kontrola robe,
imajući na umu potrebu za održavanjem postojeće razine pojednostavnjenja inspekcija i formalnosti vezano uz prelazak robe na granicama između Zajednice i Švicarske i tako osigurati nesmetanu trgovinu između dviju stranaka,
uzimajući u obzir da se takvo pojednostavnjivanje mora uvoditi postupno,
uzimajući u obzir da se na veterinarske i fitosanitarne provjere sada primjenjuje Sporazum od 21. lipnja 1999. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima,
potvrđujući da se uvjeti pod kojima se obavljaju inspekcije i formalnosti mogu uskladiti u velikoj mjeri bez ugrožavanja njihove svrhe, njihove pravilne provedbe ili njihove učinkovitosti,
uzimajući u obzir da se niti jedna odredba ovog sporazuma ne može tumačiti kao da oslobađa ugovorne stranke njihovih obveza koje proizlaze iz drugih međunarodnih sporazuma,
uzimajući u obzir da ugovorne stranke jamče da će na svojim državnim područjima pružiti odgovarajuću razinu sigurnosti putem mjera utemeljenih na zakonodavstvu koje je na snazi u Zajednici,
uzimajući u obzir da je poželjno savjetovati se sa Švicarskom o razvoju pravila Zajednice koja se odnose na carinske sigurnosne mjere, da ona sudjeluje u mjerodavnom radu Odbora za carinski zakonik, koji je osnovan člankom 247.a Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinsko zakoniku Zajednice i da bude obaviještena o provedbi takvih pravila,
uzimajući u obzir da su ugovorne stranke odlučne unaprijediti sigurnost trgovine robom koja ulazi na njihovo državno područje ili izlazi iz njega, ne ometajući trgovinske tokove,
uzimajući u obzir da bi, u interesu ugovornih stranaka, trebalo uvesti jednake carinske sigurnosne mjere u odnosu na prijevoz robe iz trećih zemalja ili u treće zemlje,
uzimajući u obzir da se te carinske sigurnosne mjere odnose na prijavu sigurnosnih podataka koji se odnose na robu prije njezinog ulaska i izlaska, upravljanje sigurnosnim rizicima i povezanim carinskim inspekcijama i dodjelu statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta u međusobno priznate sigurnosne svrhe,
uzimajući u obzir da Švicarska ima odgovarajuću razinu zaštite osobnih podataka,
uzimajući u obzir da je u odnosu na carinske sigurnosne mjere korisno predvidjeti odredbe za odgovarajuće mjere usklađivanja, uključujući obustavu mjerodavnih odredaba u slučajevima kada više nije osigurana jednakovrijednost carinskih sigurnosnih mjera,
ODLUČILE SU SKLOPITI OVAJ SPORAZUM:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) |
„inspekcije” znači bilo koja radnja kojom carinsko ili neko drugo inspekcijsko tijelo izvodi fizički pregled ili vizualnu inspekciju prijevoznog sredstva ili same robe s ciljem provjere jesu li njena priroda, podrijetlo, stanje, količina i vrijednost u skladu s podacima navedenim u dostavljenim dokumentima; |
(b) |
„formalnosti” znači bilo koja formalnost kojoj tijela podvrgnu trgovca i koja se sastoji od pokazivanja ili pregleda dokumenata, potvrda koje prate robu, ili drugih pojedinosti koje se odnose na robu ili prijevozno sredstvo, bez obzira na primijenjenu metodu ili medij; |
(c) |
„rizik” znači vjerojatnost da će se dogoditi nešto vezano uz ulazak, izlazak, provoz, prijenos ili krajnju uporabu robe koja se kreće između carinskog državnog područja jedne od ugovornih stranaka i trećih zemalja i postojanje robe koja nije u slobodnom prometu na državnom području jedne od ugovornih stranaka, čime se ugrožava sigurnost Zajednice, njezinih država članica ili Švicarske, javno zdravlje, okoliš ili potrošači; |
(d) |
„upravljanje rizikom” znači sustavno utvrđivanje rizika i provedba svih mjera koje su potrebne za ograničavanje izloženosti riziku. To uključuje aktivnosti kao što su prikupljanje podataka i informacija, analiza i procjena rizika, propisivanje i poduzimanje mjera i redovan nadzor i preispitivanje postupka i njegovih ishoda, na temelju izvora i strategija koje je definirala Zajednica, njezine države članice i Švicarska, ili na međunarodnoj razini. |
Članak 2.
Područje primjene
1. Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe koje su na snazi u skladu sa sporazumima zaključenim između Zajednice i Švicarske, ovaj se sporazum primjenjuje na inspekcije i formalnosti koje se odnose na prijevoz robe koja mora prijeći granicu između Švicarske i Zajednice i na carinske sigurnosne mjere koje se primjenjuju na prijevoz robe u treće zemlje ili iz trećih zemalja.
2. Ovaj se sporazum ne primjenjuje na inspekcije ili formalnosti koje se odnose na brodove i zrakoplove kao prijevozna sredstva; međutim, primjenjuje se na vozila i robu koji se prevoze navedenim prijevoznim sredstvima.
Članak 3.
Obuhvaćena državna područja
1. Ovaj se sporazum primjenjuje, s jedne strane, na carinsko državno područje Zajednice, a s druge, na carinsko državno područje Švicarske i njezinih carinskih enklava.
2. Ovaj se sporazum primjenjuje na Kneževinu Lihtenštajn sve dok je ta Kneževina povezana sa Švicarskom ugovorom o carinskoj uniji.
POGLAVLJE II.
POSTUPCI
Članak 4.
Nasumične provjere i formalnosti osim carinskih sigurnosnih inspekcija iz poglavlja III.
1. Osim ako je u ovom sporazumu izričito navedeno drukčije, ugovorne stranke poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se:
— |
različite inspekcije i formalnosti predviđene u članku 2. stavku 1. provode u najkraćem mogućem roku i, koliko god je to moguće, na jednome mjestu, |
— |
inspekcije provode putem nasumičnih provjera osim u opravdanim okolnostima. |
2. Za potrebe provedbe druge alineje stavka 1., osnova za provedbu nasumičnih provjera je ukupan broj pošiljaka koje prolaze preko graničnog prijelaza i koje su prijavljene carinskom uredu ili drugom inspekcijskom tijelu u danom razdoblju, a ne ukupan broj robe koja čini svaku pošiljku.
3. Ugovorne stranke olakšavaju, na mjestima otpreme i odredišta robe, uporabu pojednostavnjenih postupaka i tehnika obrade i prijenosa podataka u svrhu izvoza, provoza i uvoza robe.
4. Ugovorne stranke nastoje uspostaviti carinske urede, uključujući one unutar svog državnog područja, na način koji će u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir zahtjeve gospodarskih subjekata.
Članak 5.
Prijenos ovlasti
Ugovorne stranke osiguravaju da jedna od mjerodavnih službi, po mogućnosti carinsko tijelo, izričitim prijenosom ovlasti od strane ovlaštenih tijela ili u njihovo ime, obavlja inspekcije za koje su ta tijela nadležna i, ako su takve inspekcije povezane sa zahtjevom za dostavom potrebnih dokumenata, provjeru njihove valjanosti i vjerodostojnosti i identiteta robe prijavljene na takvim dokumentima. U tom slučaju, dotična tijela osiguravaju dostupnost sredstava koja su potrebna za izvođenje takvih provjera.
Članak 6.
Priznavanje inspekcija i dokumenata
Za potrebe provedbe ovog sporazuma i ne dovodeći u pitanje mogućnost provedbe nasumičnih provjera, ugovorne stranke, u slučaju robe koja se uvozi ili ulazi u provozu, priznaju inspekcije koje su provela i dokumente koje su izradila nadležna tijela druge ugovorne stranke kojima se potvrđuje da je roba u skladu s pravnim zahtjevima države uvoza ili s jednakovrijednim zahtjevima države izvoza.
Članak 7.
Radno vrijeme graničnih prijelaza
1. Ako to dopušta količina prometa, ugovorne stranke osiguravaju da:
(a) |
su granični prijelazi otvoreni, osim u slučaju zabrane prometa, tako da:
|
(b) |
u odnosu na vozila i robu koji se prevoze zrakom, razdoblja iz druge alineje točke (a) prilagođuju se na takav način da zadovolje stvarne potrebe i u tu se svrhu, prema potrebi, dijele ili proširuju. |
2. Ako se nekoliko graničnih prijelaza nalazi u neposrednoj blizini iste pogranične zone, ugovorne se stranke mogu dogovoriti da neki od tih prijelaza odstupaju od stavka 1., pod uvjetom da drugi prijelazi u toj zoni mogu pregledati robu i vozila u skladu s tim stavkom.
3. Na graničnim prijelazima i u carinskim uredima iz stavka 1. i pod uvjetima koje su propisale ugovorne stranke, nadležna tijela, ako je to posebno zatraženo u radno vrijeme i iz razumnih razloga, osiguravaju provedbu inspekcija i formalnosti izvan radnog vremena u iznimnim slučajevima, pod uvjetom da, prema potrebi, takve usluge budu plaćene.
Članak 8.
Brze trake
Ugovorne stranke nastoje uspostaviti na graničnim prijelazima, ako je to tehnički izvedivo i opravdano količinom prometa, brze trake rezervirane za robu u carinskom tranzitnom postupku, za njihova prijevozna sredstva, za vozila bez tereta i za svu robu koja podliježe inspekcijama i formalnostima, koje ne prelaze one koje se moraju obavljati nad robom u tranzitnom postupku.
POGLAVLJE III.
CARINSKE SIGURNOSNE MJERE
Članak 9.
Opće sigurnosne odredbe
1. Ugovorne stranke obavezuju se uspostaviti i primjenjivati, na prijevoz robe u treće zemlje i iz trećih zemalja, carinske sigurnosne mjere predviđene u ovom poglavlju i tako osigurati jednaku razinu sigurnosti na svojim vanjskim granicama.
2. Ugovorne stranke suzdržavaju se od primjene carinskih sigurnosnih mjera iz ovog poglavlja na prijevoz robe između njihovih carinskih državnih područja.
3. Ugovorne stranke savjetuju se prije sklapanja bilo kakvog sporazuma s trećom zemljom u područjima obuhvaćenim ovim poglavljem radi osiguranja usklađenosti s ovim sporazumom, posebno ako predloženi sporazum uključuje odredbe koje odstupaju od carinskih sigurnosnih mjera iz ovog poglavlja.
Članak 10.
Deklaracije prije ulaza i izlaza robe
1. Roba koja se unosi na carinska državna područja ugovornih stranaka iz trećih zemalja obuhvaćena je ulaznom deklaracijom u sigurnosne svrhe (dalje u tekstu „ulazna skraćena deklaracija”), osim robe koja se prevozi prijevoznim sredstvima koja samo prolaze kroz teritorijalne vode ili zračni prostor carinskog državnog područja bez zaustavljanja na tom državnom području.
2. Roba koja izlazi iz carinskih državnih područja ugovornih stranaka prema trećim zemljama obuhvaćena je izlaznom deklaracijom u sigurnosne svrhe (dalje u tekstu „izlazna skraćena deklaracija”), osim robe koja se prevozi prijevoznim sredstvima koja samo prolaze kroz teritorijalne vode ili zračni prostor carinskog državnog područja bez zaustavljanja na tom državnom području.
3. Ulazna ili izlazna skraćena deklaracija predaje se prije nego što se roba unese ili napusti carinsko državno područje ugovorne stranke.
4. Predavanje ulazne ili izlazne skraćene deklaracije predviđeno u stavcima 1. i 2. nije obavezno do 31. prosinca 2010. sve dok su u Zajednici na snazi prijelazne mjere kojima se predviđa oslobođenje od predavanja takvih deklaracija.
U slučajevima kada u skladu s prvim podstavkom nije predana ulazna ili izlazna deklaracija, carinska tijela provode sigurnosno-zaštitnu analizu rizika iz članka 12. na temelju carinskih deklaracija koje obuhvaćaju robu ili drugih informacija koje su im dostupne, najkasnije u trenutku pokazivanja robe pri dolasku ili odlasku.
5. Svaka ugovorna stranka navodi osobe koje su dužne predati te skraćene ulazne ili izlazne deklaracije i tijela koja su ih ovlaštena primiti.
6. U Prilogu I. utvrđeni su:
— |
oblik i sadržaj ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija, |
— |
izuzeća od predavanja ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija, |
— |
mjesto na kojem se predaju ulazne i izlazne skraćene deklaracije, |
— |
rokovi za predavanje ulaznih ili izlaznih skraćenih deklaracija, i |
— |
sve druge mjere potrebne za primjenu ovog članka. |
7. Carinska deklaracija može se koristiti kao ulazna ili izlazna skraćena deklaracija ako zadovoljava uvjete utvrđene za tu skraćenu deklaraciju.
Članak 11.
Ovlašteni gospodarski subjekt
1. U skladu s kriterijima iz Priloga II. ovom Sporazumu, ugovorna stranka dodjeljuje status „ovlaštenoga gospodarskog subjekta” u sigurnosne svrhe bilo kojem gospodarskom subjektu s poslovnim nastanom na njezinom carinskom državnom području.
U određenim uvjetima i za određene kategorije ovlaštenih gospodarskih subjekata može se odstupiti od zahtjeva koji se odnosi na poslovni nastan na carinskom području ugovorne stranke u slučaju prijave za taj status, uzimajući u obzir posebno sporazume s trećim zemljama. Nadalje, svaka ugovorna stranka odlučuje može li se taj status dodijeliti zrakoplovnoj ili brodarskoj tvrtci koja na njezinom državnom području nema poslovni nastan već regionalni ured.
Ovlašteni gospodarski subjekti uživaju povlastice vezano uz sigurnosne carinske provjere.
U skladu s uvjetima i pravilima iz stavka 2., status ovlaštenog gospodarskog subjekta koji je dodijelila jedna ugovorna stranka priznaje i druga ugovorna stranka, ne dovodeći u pitanje carinske inspekcije, posebno s ciljem provedbe sporazuma s trećim zemljama kojima se predviđa uzajamno priznavanje statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta.
2. U Prilogu II. utvrđeni su:
— |
pravila za dodjelu statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta, i, posebno, kriteriji za dodjelu tog statusa i uvjeti za njihovu primjenu, |
— |
vrsta povlastica koje se mogu dodijeliti, |
— |
pravila o obustavi i ukidanju statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta, |
— |
načini razmjene informacija između ugovornih stranaka o ovlaštenim gospodarskim subjektima, |
— |
sve druge mjere potrebne za primjenu ovog članka. |
Članak 12.
Carinske sigurnosne provjere i upravljanje rizikom vezanim uz sigurnost
1. Sigurnosne provjere, osim nasumičnih provjera, temelje se na računalnoj analizi rizika.
2. Svaka ugovorna stranka utvrđuje u tu svrhu okvir za upravljanje rizikom, kriterije rizika i prioritetna područja za sigurnosne carinske provjere.
3. Ugovorne stranke priznaju istovrijednost svojih sustava za upravljanje rizikom vezanim uz sigurnost.
4. Ugovorne stranke surađuju s ciljem:
— |
razmjene informacija s ciljem unapređenja i jačanja svoje analize rizika i učinkovitosti sigurnosnih carinskih provjera, i |
— |
uspostave, u razumnom roku, zajedničkog okvira za upravljanje rizikom, zajedničkih kriterija rizika i zajedničkih prioritetnih područja za nadzor te uspostave elektroničkog sustava za provedbu zajedničkog upravljanja rizikom. |
5. Zajednički odbor donosi sve druge mjere potrebne za primjenu ovog članka.
Članak 13.
Praćenje provedbe carinskih sigurnosnih mjera
1. Zajednički odbor određuje kako ugovorne stranke moraju pratiti provedbu ovog poglavlja i provjeriti usklađenost s njegovim odredbama i odredbama priloga ovom Sporazumu.
2. Praćenje iz stavka 1. može biti u obliku:
— |
redovitih ocjena provedbe ovog poglavlja, a posebno jednakovrijednosti carinskih sigurnosnih mjera, |
— |
preispitivanja s ciljem unapređenja načina na koji se ono provodi ili izmjene njegovih odredaba radi boljeg ispunjenja ciljeva, |
— |
organizacije tematskih sastanaka između stručnjaka obiju ugovornih stranaka i revizija administrativnih postupaka, uključujući terenske provjere. |
3. Zajednički odbor osigurava da mjere koje se poduzimaju u skladu s ovim člankom poštuju prava gospodarskih subjekata.
Članak 14.
Zaštita poslovne tajne i osobnih podataka
Na informacije, koje razmjenjuju ugovorne stranke kao dio mjera predviđenih u ovom poglavlju, primjenjuje se zaštita poslovne tajne i osobnih podataka utvrđena u mjerodavnim zakonima koji se primjenjuju na državnom području ugovorne stranke primateljice.
Te informacije se posebno ne smiju prenositi osobama koje nisu ovlaštena tijela dotične ugovorne stranke niti ih ta tijela smiju koristiti u svrhe koje nisu predviđene ovim Sporazumom.
POGLAVLJE IV.
SURADNJA
Članak 15.
Suradnja između tijela
1. Radi lakšeg prelaska granica, ugovorne stranke poduzimaju mjere koje su potrebne za uspostavu suradnje na nacionalnoj i regionalnoj ili lokalnoj razini između tijela odgovornih za organizaciju inspekcija i između različitih odjela koji provode inspekcije i formalnosti na obje strane granice.
2. Svaka ugovorna stranka osigurava, ako se to na nju odnosi, da osobe koje su uključene u trgovinu obuhvaćenu ovim Sporazumom mogu brzo obavijestiti nadležna tijela o problemima na koje su naišle kod prelaska granice.
3. Suradnja iz stavka 1. obuhvaća posebno:
(a) |
raspored graničnih prijelaza s ciljem zadovoljavanja prometnih zahtjeva; |
(b) |
pretvaranje graničnih ureda u susjedne inspekcijske urede, ako je to moguće; |
(c) |
usklađivanje odgovornosti na graničnim prijelazima i uredima s obje strane granice; |
(d) |
traženje odgovarajućih rješenja za prijavljene probleme. |
4. Ugovorne stranke surađuju s ciljem usklađivanja radnog vremena različitih odjela koji provode inspekcije i formalnosti s obje strane granice.
Članak 16.
Prijava novih inspekcija i formalnosti osim carinskih sigurnosnih mjera iz poglavlja III.
Ako ugovorna stranka planira uvesti novu inspekciju ili formalnost u području koje nije obuhvaćeno poglavljem III., ona o tome obavješćuje drugu ugovornu stranku.
Predmetna ugovorna stranka osigurava da mjere koje se poduzimaju radi olakšanog prelaska granice ne postanu neučinkovite primjenom takvih novih inspekcija i formalnosti.
Članak 17.
Protok prometa
1. Ugovorne stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da vrijeme čekanja uzrokovano raznim inspekcijama i formalnostima ne prelazi vrijeme koje je potrebno za njihovu pravilnu provedbu. S tim ciljem, one organiziraju radno vrijeme odjela koji provode inspekcije i formalnosti, dovoljan broj zaposlenika i praktična rješenja za obradu robe i dokumenata vezane uz provedbu inspekcija i formalnosti na način kojim se smanjuje vrijeme čekanja u protoku prometa u najvećoj mogućoj mjeri.
2. Nadležna tijela zemalja na čijem državnom području dođe do ozbiljnih smetnji u prijevozu robe koje bi mogle ugroziti ciljeve lakšeg i bržeg prelaska granica odmah obavješćuju nadležna tijela drugih zemalja na koje te smetnje mogu utjecati.
3. Nadležna tijela svake države na koju to utječe moraju odmah poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale, u što je moguće većoj mjeri, slobodan protok prometa. Te mjere se prijavljuju Zajedničkom odboru koji se, prema potrebi, sastaje na hitnoj sjednici na zahtjev ugovorne stranke radi rasprave o tim mjerama.
Članak 18.
Upravna pomoć
1. Kako bi se osigurala nesmetana trgovina između ugovornih stranaka i olakšalo otkrivanje nepravilnosti ili povreda, carinska tijela dotičnih zemalja, na zahtjev, ili na vlastitu inicijativu ako smatraju da je to u interesu druge ugovorne stranke, jedna drugoj dostavljaju sve dostupne informacije (uključujući nalaze upravnog postupka ili izvješća) koje su važne za pravilnu provedbu ovog Sporazuma.
2. Država kojoj je upućen zahtjev može, u potpunosti ili djelomično, odbiti pružiti pomoć kada smatra da bi pomoć mogla ugroziti njezinu sigurnost, javnu politiku ili druge nužne interese, ili povrijediti industrijsku, trgovačku ili poslovnu tajnu.
3. U slučaju odbijanja pomoći, odluka o tome i njezino obrazloženje moraju se dostaviti državi koja je pomoć zatražila u najkraćem mogućem roku.
4. Ako carinsko tijelo neke države zatraži pomoć koju ono samo ne bi moglo pružiti kada bi netko to od njega zatražio, ono to navodi u svom zahtjevu. O carinskom tijelu kojem je zahtjev upućen ovisi hoće li udovoljiti tome zahtjevu.
5. Informacije dobivene u skladu sa stavkom 1. koriste se samo za potrebe ovog Sporazuma i uživaju istu zaštitu od strane države primateljice koju uživaju informacije slične prirode prema nacionalnom pravu te države. Takve se informacije mogu koristiti u druge svrhe samo uz pisano odobrenje carinskog tijela koje je dalo informacije i podliježu ograničenjima koja je propisalo to tijelo.
POGLAVLJE V.
UPRAVNA TIJELA
Članak 19.
Zajednički odbor
1. Osniva se Zajednički odbor u kojem su predstavljene ugovorne stranke.
2. Zajednički odbor djeluje sporazumno.
3. Zajednički odbor sastaje se prema potrebi, ali barem jednom godišnje. Svaka ugovorna stranka može zatražiti sazivanje sastanka.
4. Zajednički odbor utvrđuje svoj poslovnik koji sadrži, između ostalog, odredbe o sazivanju sastanaka, imenovanju predsjednika i o mandatu predsjednika.
5. Zajednički odbor može odlučiti osnovati pododbor ili radnu skupinu koji mu mogu pomagati u radu.
Članak 20.
Savjetodavne skupine
1. Nadležna tijela predmetnih zemalja mogu osnovati savjetodavnu skupinu koja se bavi pitanjima praktične, tehničke ili organizacijske prirode na regionalnoj ili lokalnoj razini.
2. Savjetodavne skupine iz stavka 1. sastaju se kad god je to potrebno, na zahtjev nadležnih tijela države. Ugovorne stranke koje su odgovorne za te skupine redovito obavješćuju Zajednički odbor o njihovim odlukama.
Članak 21.
Ovlasti Zajedničkog odbora
1. Zajednički odbor odgovoran je za upravljanje ovim sporazumom i za njegovu pravilnu provedbu. S tim ciljem on daje preporuke i donosi odluke.
2. Zajednički odbor može svojom odlukom izmijeniti poglavlje III. i priloge.
3. Uz pitanja koja su izričito uređena ovim Sporazumom, on, na temelju odluka, donosi provedbene mjere, tehničke i upravne prirode, s ciljem smanjenja broja inspekcija i formalnosti.
4. Ugovorne stranke provode odluke prema vlastitim pravilima.
5. Za potrebe pravilne provedbe ovog Sporazuma, ugovorne stranke redovito obavješćuju Zajednički odbor o iskustvu stečenom tijekom njegove provedbe i te se ugovorne stranke, na zahtjev jedne od njih, međusobno savjetuju u okviru Zajedničkog odbora.
Članak 22.
Razvoj prava
1. Čim Zajednica izradi novo zakonodavstvo u području uređenom poglavljem III., ona mora zatražiti neformalno očitovanje švicarskih stručnjaka na isti način na koji se traži mišljenje stručnjaka država članica.
2. Kada Europska komisija šalje svoj prijedlog državama članicama ili Vijeću Europske unije, ona jedan primjerak šalje i Švicarskoj.
Na zahtjev jedne od ugovornih stranaka, u Zajedničkom odboru može se održati preliminarna razmjena stajališta.
3. U fazi prije donošenja akta Zajednice i na zahtjev jedne od njezinih članica, ugovorne stranke se ponovno savjetuju u okviru Zajedničkog odbora u kontinuiranom postupku informiranja i savjetovanja.
4. O izmjenama poglavlja III. koje su potrebne kako bi se uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Zajednice koje je mjerodavno za pitanja obuhvaćena tim poglavljem odlučuje se što je prije moguće kako bi se one mogle provesti istodobno s izmjenama zakonodavstva Zajednice, u skladu s unutarnjim postupcima ugovornih stranaka.
Ako se ne može donijeti odluka o takvoj istovremenoj provedbi, izmjene koje su predviđene u nacrtu odluke dostavljene ugovornim strankama na odobrenje, provode se privremeno, ako je to moguće, u skladu s unutarnjim postupcima ugovornih stranaka.
5. Ugovorne stranke surađuju u fazi informiranja i savjetovanja s ciljem da, na kraju postupka, olakšaju Zajedničkom odboru donošenje odluke.
Članak 23.
Sudjelovanje u Odboru za carinski zakonik
Zajednica omogućuje švicarskim stručnjacima da, vezano uz pitanja koja se na njih odnose, sudjeluju kao promatrači na sastancima Odbora za carinski zakonik, koji pomaže Europskoj komisiji u izvršavanju njezinih ovlasti u pitanjima obuhvaćenim poglavljem III.
Članak 24.
Rješavanje sporova
Ne dovodeći u pitanje članak 29., svaki spor između ugovornih stranaka vezano uz tumačenje ili primjenu ovog sporazuma upućuje se Zajedničkom odboru koji traži prijateljsko rješenje.
Članak 25.
Sporazumi s trećim zemljama
Ugovorne stranke suglasne su da sporazumi koje jedna od njih sklopi s trećom zemljom u području obuhvaćenom poglavljem III. ne stvaraju obveze za drugu ugovornu stranku, osim ako Zajednički odbor odluči drukčije.
POGLAVLJE VI.
OSTALE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 26.
Načini plaćanja
Ugovorne stranke osiguravaju da se iznosi koji se moraju platiti za inspekcije i formalnosti koje se odnose na trgovinu mogu platiti međunarodnim čekovima s jamstvom ili ovjerenim međunarodnim čekovima u valuti države kojoj se ti iznosi duguju.
Članak 27.
Provedba sporazuma
Svaka ugovorna stranka provodi odgovarajuće mjere kako bi osigurala učinkovitu i usklađenu primjenu odredaba iz ovog Sporazuma, uzimajući u obzir potrebu za lakšim prelaskom granice za robu i potrebu za postizanjem međusobno zadovoljavajućih rješenja svih problema koji proizlaze iz primjene navedenih odredaba.
Članak 28.
Revizija
Ako ugovorna stranka želi reviziju ovog Sporazuma, ona o tome šalje prijedlog drugoj ugovornoj stranci. Revizija proizvodi učinke po završetku relevantnih unutarnjih postupaka.
Članak 29.
Mjere rebalansa
1. Ugovorna stranka može, nakon savjetovanja sa Zajedničkim odborom, poduzeti odgovarajuće mjere za rebalans, uključujući obustavu primjene poglavlja III. ovog Sporazuma, ako utvrdi da druga ugovorna stranka ne poštuje uvjete ili ako više nije osigurana jednakovrijednost carinskih sigurnosnih mjera ugovornih stranaka.
U slučaju da kašnjenje može ugroziti učinkovitost carinskih sigurnosnih mjera, mogu se poduzeti privremene zaštitne mjere, bez prethodnog savjetovanja, pod uvjetom da se savjetovanje održi odmah nakon donošenja tih mjera.
2. Ako više nije osigurana jednakovrijednost carinskih sigurnosnih mjera ugovornih stranaka jer nije donesena odluka o izmjeni predviđenoj člankom 22. stavkom 4., ugovorna stranka može obustaviti primjenu poglavlja III. od dana provedbe mjerodavnog akta Zajednice, osim ako Zajednički odbor, nakon što je razmotrio načine nastavka provedbe tog poglavlja, donese drukčiju odluku.
3. Opseg i trajanje takvih mjera ograničeno je na ono što je potrebno za popravak situacije i osiguranje pravedne i uravnotežene raspodjele prava i obveza iz ovog Sporazuma. Ugovorna stranka može zatražiti od Zajedničkog odbora da održi savjetovanja o proporcionalnosti tih mjera i, prema potrebi, odlučiti pokrenuti arbitražni postupak u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu III. U ovom okviru ne može se riješiti niti jedno pitanje tumačenja odredaba ovog Sporazuma koje su jednake odgovarajućim odredbama prava Zajednice.
Članak 30.
Zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza robe
Odredbe ovog Sporazuma ne isključuju zabrane ili ograničenja uvoza, izvoza ili provoza robe koje su donijele ugovorne stranke ili države članice Zajednice i koje su opravdane na temelju javnog morala, javne politike ili javne sigurnosti, zaštite zdravlja i života ljudi, životinja, biljaka ili okoliša, zaštite nacionalnog bogatstava od umjetničke, povijesne ili arheološke vrijednosti ili zaštite industrijskog ili komercijalnog vlasništva.
Članak 31.
Raskid
Svaka ugovorna stranka može raskinuti ovaj Sporazum tako da o tome obavijesti drugu ugovornu stranku. Sporazum ističe 12 mjeseci nakon datuma takve obavijesti.
Članak 32.
Prilozi
Prilozi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio.
Članak 33.
Ratifikacija
1. Ugovorne stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu s vlastitim postupcima. On stupa na snagu 1. srpnja 2009., pod uvjetom da su ugovorne stranke jedna drugu obavijestile prije tog datuma da su dovršile sve potrebne postupke.
2. Ako ovaj Sporazum ne stupi na snagu 1. srpnja 2009., on će stupiti na snagu dan nakon datuma kada su ugovorne stranke jedna drugu obavijestile o dovršetku svih potrebnih postupaka.
3. Do završetka postupaka iz stavaka 1. i 2., ugovorne stranke primjenjuju ovaj Sporazum privremeno od 1. srpnja 2009. ili od kasnijeg datuma koji su međusobno dogovorile.
4. Čim stupi na snagu, ovaj će Sporazum zamijeniti sporazum od 21. studenoga 1990. između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije o pojednostavnjenju inspekcija i formalnosti u odnosu na prijevoz robe.
Članak 34.
Jezici
Ovaj je Sporazum sastavljen u dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni.
Съставено в Брюксел на двадесет и пети юни две хиляди и девета година.
Hecho en Bruselas, el veinticinco de junio de dos mil nueve.
V Bruselu dne dvacátého pátého června dva tisíce devět.
Udfærdiget i Bruxelles den femogtyvende juni to tusind og ni.
Geschehen zu Brüssel am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendneun.
Kahe tuhande üheksanda aasta juunikuu kahekünne viiendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες εννιά.
Done at Brussels on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and nine.
Fait à Bruxelles, le vingt-cinq juin deux mille neuf.
Fatto a Bruxelles, addì venticinque giugnio duemilanove.
Briselē, divtūkstoš devītā gada divdesmit piektajā junijā
Priimta du tūkstančiai devintų metų birželio dvidešimt penktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év június havának huszonötödik napján.
Magħmul fi Brussell, fil-ħamsa u għoxrin jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u disgħa.
Gedaan te Brussel, de vijfentwintigste juni tweeduizend negen.
Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego piątego czerwca roku tysiące dziewiątego.
Feito em Bruxelas, em vinte e cinco de Junho de dois mil e nove.
Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și cinci iunie două mii nouă.
V Bruseli dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícdeväť.
V Bruslju, dne petindvajsetega junija leta dva tisoč devet.
Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.
Som skedde i Bryssel den tjugofemte juni tjugohundranio.
За Европейската общност
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos Bendrijos vardu
Az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Pentru Comunitatea Europeană
Za Európske spoločenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
За Конфедерация Швейцария
Por la Confederación Suiza
Za Švýcarskou konfederací
For Det Schweiziske Forbund
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Šveitsi Konföderatsiooni nimel
Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
For the Swiss Confederation
Pour la Confédération Suisse
Per la Confederazione svizzera
Šveices Konfederācijas vārdā
Šveicarijos Konfederacijos vardu
A Svájci Államszövetség részéről
Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
Voor de Zwitserse Bondsstaat
W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
Pela Confederação Suíça
Pentru Confederația Elvețiană
Za Švajčiarskou konfederáciu
Za Švicarsko konfederacijo
Sveitsin valaliiton puolesta
På Schweiziska edsförbundets vägnar
PRILOG I.
ULAZNE I IZLAZNE SKRAĆENE DEKLARACIJE
Članak 1.
Oblik i sadržaj ulazne i izlazne skraćene deklaracije
1. Ulazne i izlazne skraćene deklaracije pripremaju se elektronički. Mogu se koristiti trgovački, lučki ili prijevozni dokumenti, pod uvjetom da sadrže potrebne informacije.
2. Ulazna ili izlazna skraćena deklaracija sadrži informacije utvrđene za takve deklaracije u Prilogu 30.a Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (1) (dalje u tekstu: „Uredba (EEZ) br. 2454/93”). Popunjava se u skladu s objašnjenjima u navedenom Prilogu 30.a. Ovjerava je osoba koja ju je popunila.
3. Carinska tijela dopuštaju predavanje ulazne ili izlazne skraćene deklaracije na papiru ili nekom drugom mediju samo u sljedećim okolnostima:
(a) |
ako računalni sustav carinskih tijela ne funkcionira; |
(b) |
ako elektronička aplikacija osobe koja predaje ulaznu ili izlaznu skraćenu deklaraciju ne funkcionira; |
pod uvjetom da na te deklaracije primijene istu razinu upravljanja rizikom kao na carinske deklaracije izrađene pomoću tehnike obrade podataka.
Papirnate ulazne ili izlazne skraćene deklaracije potpisuje osoba koja ih je popunila. One sadrže informacije iz stavka 2. i praćene su, prema potrebi, tovarnim listom ili drugim relevantnim popisima.
4. Svaka ugovorna stranka određuje uvjete i postupke kojima se osoba koja predaje ulaznu ili izlaznu skraćenu deklaraciju ovlašćuje promijeniti jedan ili više podataka iz deklaracije nakon što ju je predala.
Članak 2.
Iznimke od predavanja ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija
1. Ulazna ili izlazna skraćena deklaracija ne zahtijeva se za sljedeću robu:
(a) |
električna energija; |
(b) |
roba koja ulazi ili izlazi putem cjevovoda; |
(c) |
pisma, razglednice ili tiskanice, uključujući one na elektroničkim medijima; |
(d) |
roba koja se kreće prema pravilima Svjetske poštanske unije; |
(e) |
roba za koju je dopuštena usmena carinska deklaracija ili jednostavan prelazak granice u skladu s pravilima koja su utvrdile ugovorne stranke, osim paleta, kontejnera i prijevoznih sredstava za prijevoz cestom, željeznicom, zrakom, morem te unutarnjim plovnim putovima koji se koriste u skladu s ugovorom o prijevozu; |
(f) |
roba sadržana u osobnoj prtljazi putnika; |
(g) |
roba obuhvaćena karnetima ATA i CPD; |
(h) |
roba izuzeta prema Bečkoj konvenciji od 18. travnja 1961. o diplomatskim odnosima, Bečkoj konvenciji od 24. travnja 1963. o konzularnim odnosima ili drugim konzularnim konvencijama, ili Konvenciji iz New Yorka od 16. prosinca 1969. o specijalnim misijama; |
(i) |
oružje i vojna oprema koja se unosi u ili iznosi iz carinskog područja ugovorne stranke od strane tijela nadležnih za vojnu obranu države članice ili Švicarske, u vojnom prijevozu ili prijevozu koji se obavlja isključivo za potrebe vojnih tijela; |
(j) |
sljedeća roba koja se unosi u ili iznosi iz carinskog državnog područja ugovorne stranke izravno na ili s naftnih platformi ili proizvodnih platformi kojima upravlja osoba s poslovnim nastanom u carinskim državnim područjima ugovornih stranaka:
|
(k) |
roba u pošiljkama čija stvarna vrijednost ne prelazi 22 EUR pod uvjetom da carinska tijela prihvaćaju, uz pristanak gospodarskog subjekta, provesti analizu rizika pomoću informacija koje su sadržane u ili koje daje sustav koji koristi gospodarski subjekt. |
2. Ulazna ili izlazna skraćena deklaracije ne zahtijeva se u slučajevima predviđenim međunarodnim sporazumom između ugovorne stranke i treće zemlje o sigurnosti, ako je proveden postupak utvrđen u članku 9. stavku 3. ovog Sporazuma.
3. Ulazna ili izlazna skraćena deklaracija ne zahtijeva se u Zajednici za robu iz članka 181.c točaka (i) i (j), članka 592.a točaka (i) i (j) i članka 842.a stavka 2. točke (b) Uredbe (EEZ) br. 2454/93.
4. Ulazna i izlazna skraćena deklaracija ne zahtijeva se u Švicarskoj za:
— |
rezervne i zamjenske dijelove za ugradnju u zrakoplove radi njihovog popravka, |
— |
lubrikante i gorivo koji su potrebni za rad zrakoplova, i |
— |
hranu za konzumaciju u zrakoplovu, |
koji su prethodno bili u carinskom skladištu u okviru švicarske zračne luke i potom preneseni do zrakoplova u skladu s odredbama koje je donijela Švicarska, pod uvjetom da ne utječu na razinu sigurnosti koju osigurava ovaj Sporazum.
Članak 3.
Mjesto za predavanje ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija
1. Ulazna skraćena deklaracija predaje se nadležnom tijelu ugovorne stranke na čije se carinsko državno područje roba unosi iz treće zemlje. To tijelo provodi analizu rizika na temelju informacija sadržanih u deklaraciji i sve carinske provjere koje se smatraju potrebnim radi sigurnosti, uključujući slučajeve kada je roba namijenjena drugoj ugovornoj stranci.
2. Izlazna skraćena deklaracija predaje se nadležnom tijelu ugovorne stranke na čijem se carinskom državnom području obavljaju formalnosti za izlazak u treće zemlje. Međutim, izlazna carinska deklaracije koja se koristi kao izlazna skraćena deklaracija predaje se nadležnom tijelu ugovorne stranke na čijem se carinskom državnom području obavljaju formalnosti za izvoz u treće zemlje. U svakom slučaju, nadležno tijelo provodi analizu rizika na temelju informacija sadržanih u deklaraciji i carinske provjere koje smatra potrebnim u sigurnosne svrhe.
3. Kada roba koja se šalje u treću zemlju napušta carinsko državno područje ugovorne stranke kroz carinsko državno područje druge ugovorne stranke, nadležno tijelo prve ugovorne stranke dostavlja informacije iz članka 1. stavka 2. nadležnom tijelu druge ugovorne stranke.
Međutim, Zajednički odbor može odrediti slučajeve u kojima dostavljanje tih informacija nije potrebno sve dok to ne utječe na razinu sigurnosti osiguranu ovim Sporazumom.
Ugovorne stranke nastoje se međusobno povezati i koristiti zajednički sustav za prijenos podataka koji sadrži informacije potrebne za izlaznu skraćenu deklaraciju za predmetnu robu.
Ako ugovorna stranka ne može uspostaviti prijenos podataka iz prvog podstavka na dan primjene ovog Sporazuma, izlazna skraćena deklaracija za robu namijenjenu trećoj zemlji koja napušta ugovornu stranku kroz carinsko državno područje druge ugovorne stranke predaje se, osim u slučaju izravnog zračnog prometa, isključivo nadležnom tijelu druge ugovorne stranke.
Članak 4.
Rokovi za predavanje ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija
1. Rokovi za predavanje ulaznih i izlaznih skraćenih deklaracija utvrđeni su u člancima 184.a i 592.b Uredbe (EEZ) br. 2454/93.
2. Neovisno o stavku 1., svaka ugovorna stranka može odlučiti o drukčijim vremenskim rokovima:
— |
u slučajevima prometa iz članka 3. stavka 3. radi obavljanja pouzdane analize rizika i presretanja pošiljaka u svrhu sigurnosnih carinskih provjera, |
— |
u slučaju međunarodnog sporazuma između ugovorne stranke i treće zemlje, ako je obavljen postupak iz članka 9. stavka 3. ovog Sporazuma. |
(1) SL L 253, 11.10.1993., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1192/2008 od 17. studenoga 2008. (SL L 329, 6.12.2008., str. 1.).
PRILOG II.
Ovlašteni gospodarski subjekt
GLAVA I.
DODJELA STATUSA OVLAŠTENOG GOSPODARSKOG SUBJEKTA
Članak 1.
Opće odredbe
1. Kriteriji za dodjelu statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta uključuju:
(a) |
zadovoljavajuće ispunjavanje carinskih zahtjeva; |
(b) |
učinkovit sustav upravljanja komercijalnim i, prema potrebi, prometnim evidencijama, što omogućuje provedbu odgovarajućih carinskih provjera u sigurnosne svrhe; |
(c) |
dokazanu financijsku solventnost; i |
(d) |
odgovarajuće standarde sigurnosti i zaštite. |
2. Svaka ugovorna stranka određuje postupke za traženje i dodjelu statusa ovlaštenog gospodarskog subjekta i pravne učinke tog statusa.
3. Ugovorne stranke osiguravaju da njihova carinska tijela nadziru ispunjavanje relevantnih uvjeta i kriterija od strane ovlaštenih gospodarskih subjekata i da preispituju te uvjete i kriterije, posebno u slučaju značajnih izmjena mjerodavnog zakonodavstva ili ako postoje dokazi na temelju kojih je utemeljeno smatrati da gospodarski subjekt više ne ispunjava primjenjive zahtjeve.
Članak 2.
Evidencija o ispunjavanju zahtjeva
1. Evidencija o ispunjavanju carinskih zahtjeva smatra se zadovoljavajućom ako, u posljednje tri godine prije podnošenja zahtjeva, niti jedna od sljedećih osoba nije značajno povrijedila ili više puta povrijedila carinska pravila:
(a) |
podnositelj zahtjeva; |
(b) |
osobe koje su zadužene za podnositelja zahtjeva ili koje imaju provjeru nad njegovom upravom; |
(c) |
ako je primjenjivo, pravni zastupnik podnositelja zahtjeva za carinska pitanja; |
(d) |
osoba koja je kod podnositelja zahtjeva zadužena za carinska pitanja. |
2. Evidencija o ispunjavanju carinskih zahtjeva može se smatrati zadovoljavajućom ako nadležno carinsko tijelo smatra da su povrede zanemarive u odnosu na veličinu ili broj carinskih operacija i da ne dovode u pitanje dobru vjeru podnositelja zahtjeva.
3. Ako osobe koje provode provjeru nad trgovačkim društvom koje je podnijelo zahtjev imaju poslovni nastan ili prebivalište u trećoj zemlji, carinska tijela ocjenjuju njihovo ispunjavanje carinskih zahtjeva na temelju dostupne evidencije i informacija.
4. Ako podnositelj zahtjeva postoji manje od tri godine, carinska tijela ocjenjuju njegovo ispunjavanje carinskih zahtjeva na temelju dostupne evidencije i informacija.
Članak 3.
Učinkovit sustav upravljanja komercijalnim i prijevoznim evidencijama
Kako bi omogućio carinskim tijelima da utvrde ima li podnositelj zahtjeva zadovoljavajući sustav upravljanja komercijalnom i, prema potrebi, prijevoznom evidencijom, podnositelj zahtjeva mora ispuniti sljedeće zahtjeve:
(a) |
ima računovodstveni sustav koji je u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima koja se primjenjuju na mjestu gdje se nalaze računi i koji olakšava carinsku provjeru koja se temelji na reviziji; |
(b) |
dopušta carinskim tijelima fizički ili elektronički pristup carinskoj i, ako je prikladno, prijevoznoj evidenciji; |
(c) |
ima upravnu organizaciju koja odgovara tipu i veličini poduzeća i koja je prikladna za upravljanje protokom robe te ima unutarnju kontrolu koja može prepoznati nezakonite ili nepravilne transakcije; |
(d) |
ima, prema potrebi, zadovoljavajuće postupke za izdavanje dozvola i uvoznih i/ili izvoznih ovlaštenja; |
(e) |
ima uspostavljane zadovoljavajuće postupke za arhiviranje evidencija i informacija trgovačkog društva i za zaštitu od gubitka informacija; |
(f) |
osigurava da su zaposlenici upoznati s potrebom informiranja carinskih tijela, u slučaju da je otkriveno neispunjavanje zahtjeva, te uspostavljanja odgovarajućih načina informiranja carinskih tijela o takvim slučajevima; |
(g) |
ima odgovarajuće zaštitne mjere informacijske tehnologije radi zaštite računalnog sustava podnositelja zahtjeva od neovlaštenog pristupa i radi osiguranja dokumentacije podnositelja zahtjeva. |
Članak 4.
Financijska solventnost
1. Za potrebe ovog članka, financijska solventnost znači dobro financijsko stanje koje je dovoljno za ispunjenje obveza podnositelja zahtjeva uzimajući u obzir obilježja vrste poslovne aktivnosti.
2. Smatra se da je zadovoljen uvjet koji se odnosi na financijsku solventnost podnositelja zahtjeva ako se može dokazati solventnost u posljednje tri godine.
3. Ako podnositelj zahtjeva postoji manje od tri godine, financijska solventnost ocjenjuje se na temelju dostupnih evidencija i informacija.
Članak 5.
Odgovarajući standardi sigurnosti i zaštite
1. Standardi sigurnosti i zaštite podnositelja zahtjeva smatraju se odgovarajućim ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:
(a) |
zgrade koje se koriste vezano uz operacije obuhvaćene ovom potvrdom izgrađene su od materijala koji onemogućuju nezakoniti ulazak i pružaju zaštitu od nezakonitog pristupa; |
(b) |
uspostavljene su odgovarajuće mjere za provjeru pristupa kako bi se spriječio neovlašteni pristup područjima za špediciju, utovarnim dokovima i područjima za rukovanje teretom; |
(c) |
mjere za rukovanje robom uključuju zaštitu od uvođenja, razmjene i gubitka materijala i neovlaštenog rukovanja jedinicama za teret; |
(d) |
prema potrebi, uspostavljeni su postupci za rukovanje uvoznim i/ili izvoznim dozvolama vezano uz zabrane i ograničenja i za razlikovanje te robe od druge robe; |
(e) |
podnositelj zahtjeva proveo je mjere koje omogućuju jasnu identifikaciju njegovih poslovnih partnera kako bi se osigurao međunarodni dostavni lanac; |
(f) |
podnositelj zahtjeva provodi, ako to dopušta zakonodavstvo, sigurnosnu provjeru budućih zaposlenika koji rade na osjetljivim radnim mjestima i provodi povremene sigurnosne provjere; |
(g) |
podnositelj zahtjeva osigurava da zaposlenici aktivno sudjeluju u programima sigurnosnog osvješćivanja. |
2. Ako je podnositelj zahtjeva, s poslovnim nastanom u Zajednici ili u Švicarskoj, nositelj međunarodno priznate sigurnosne potvrde koja je izdana na temelju međunarodnih konvencija, Europske sigurnosne i/ili zaštitne potvrde koja je izdana na temelju zakonodavstva Zajednice, međunarodne norme Međunarodne organizacije za normizaciju, europske norme Europske organizacije na normizaciju ili druge priznate potvrde, kriteriji iz stavka 1. smatraju se zadovoljenim u mjeri u kojoj su kriteriji za izdavanje tih potvrda identični ili odgovaraju onima utvrđenim u ovom Prilogu.
GLAVA II.
POVLASTICE DODIJELJENE OVLAŠTENIM GOSPODARSKIM SUBJEKTIMA
Članak 6.
Carinska tijela dodjeljuju ovlaštenim gospodarskim subjektima posebno sljedeće povlastice:
— |
carinska tijela mogu obavijestiti ovlašteni gospodarski subjekt prije dolaska robe na carinsko državno područje ili otpreme robe iz njega da je, kao rezultat sigurnosne ili zaštitne analize rizika, pošiljka odabrana za daljnju fizičku inspekciju, ako to nema negativni učinak na inspekciju koja će biti provedena; carinska tijela mogu, međutim, obaviti fizičku inspekciju čak i kada ovlašteni gospodarski subjekt nije o tome obaviješten, |
— |
ovlašteni gospodarski subjekt može predati ulazne ili izlazne skraćene deklaracije u skladu s umanjenim zahtjevima vezano uz informacije koje je potrebno dati kako je utvrđeno u Prilogu 30.a Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (1); međutim, ako je ovlašteni gospodarski subjekt prijevoznik, špediter ili carinski agent, on može koristiti te umanjene zahtjeve samo ako je uključen u uvoz ili izvoz robe u ime ovlaštenog gospodarskog subjekta, |
— |
ovlašteni gospodarski subjekti podliježu manjem broju fizičkih provjera i provjera dokumenata nego drugi gospodarski subjekti; carinska tijela, međutim, mogu odlučiti drukčije kako bi uzela u obzir posebnu prijetnju ili obveze za provjeru predviđene u drugom, ne-carinskom zakonodavstvu, |
— |
ako carinsko tijelo odluči nastaviti s inspekcijom pošiljke koja je obuhvaćena ulaznom ili izlaznom skraćenom deklaracijom koju je predao ovlašteni gospodarski subjekt, ta će inspekcija imati prioritet; osim toga, na zahtjev ovlaštenog gospodarskog subjekta, i u dogovoru s carinskim tijelom, ta se inspekcija može provoditi na drugome mjestu, a ne na onome gdje tijelo obično provodi svoje inspekcije. |
GLAVA III.
OBUSTAVA I UKIDANJE STATUSA OVLAŠTENOG GOSPODARSKOG SUBJEKTA
Članak 7.
Obustava statusa
1. Carinsko tijelo obustavlja status ovlaštenog gospodarskog subjekta u sljedećim slučajevima:
(a) |
ako je utvrđeno neispunjavanje uvjeta ili kriterija za status ovlaštenog gospodarskog subjekta; |
(b) |
ako carinska tijela imaju razloga vjerovati da je ovlašteni gospodarski subjekt počinio djelo koje je uzrokovalo pokretanje kaznenog postupka i koje je vezano uz povredu carinskih pravila; |
(c) |
ako to zatraži ovlašteni gospodarski subjekt jer trenutačno ne može zadovoljiti uvjete ili kriterije za dodjelu statusa. |
2. Međutim, u slučaju iz stavka 1. točke (b), carinsko tijelo može odlučiti da ne obustavi status ovlaštenog gospodarskog subjekta ako smatra da je povreda od zanemarive važnosti u odnosu na broj ili veličinu carinskih postupaka i da ne dovodi u pitanje dobru vjeru ovlaštenog gospodarskog subjekta.
3. Ako to zahtijeva razina opasnosti za sigurnost građana, javno zdravlje ili okoliš, obustava nastupa odmah.
4. Obustava ne utječe na carinske postupke koji su započeti prije datuma obustave i još nisu dovršeni.
5. Svaka ugovorna stranka određuje trajanje razdoblja obustave kako bi se gospodarskom subjektu omogućilo da uredi situaciju.
6. Kada dotični gospodarski subjekt, u skladu sa zahtjevima carinskih tijela, poduzme mjere potrebne za ispunjenje uvjeta i kriterija koje ovlašteni gospodarski subjekt mora ispunjavati, carinsko tijelo ukida obustavu.
Članak 8.
Ukidanje statusa
1. Carinsko tijelo ukida status ovlaštenog gospodarskog subjekta u sljedećim slučajevima:
(a) |
u slučaju teške povrede carinskih pravila od strane ovlaštenog gospodarskog subjekta i kada su iscrpljeni svi pravni lijekovi; |
(b) |
ako ovlašteni gospodarski subjekt ne poduzme potrebne mjere tijekom razdoblja obustave iz članka 7. stavka 5.; |
(c) |
na zahtjev ovlaštenoga gospodarskog subjekta. |
2. Međutim, u slučaju iz točke (a), carinsko tijelo može odlučiti da ne ukine status ovlaštenog gospodarskog subjekta ako smatra da je povreda od zanemarive važnosti u odnosu na broj ili veličinu carinskih postupaka i da ne dovodi u pitanje dobru vjeru ovlaštenog gospodarskog subjekta.
3. Ukidanje proizvodi učinke sljedećeg dana od dana obavijesti o ukidanju.
GLAVA IV.
RAZMJENA INFORMACIJA
Članak 9.
Komisija i nadležna švicarska tijela se redovito međusobno obavješćuju o identitetima njihovih ovlaštenih gospodarskih subjekata radi sigurnosti, uključujući sljedeće informacije:
(a) |
identifikacijski broj gospodarskog subjekta (TIN - Trader Identification Number) u formatu koji je u skladu s propisima o Registraciji i identifikaciji ovlaštenih gospodarskih subjekata (EORI- Economic Operator Registration and Identification); |
(b) |
naziv i adresu ovlaštenog gospodarskog subjekta; |
(c) |
broj dokumenta kojim se dodjeljuje status ovlaštenog gospodarskog subjekta; |
(d) |
trenutačni status (važeći, obustavljen, ukinut); |
(e) |
razdoblja promijenjenog statusa; |
(f) |
datum kada potvrda stupa na snagu; |
(g) |
tijelo koje je izdalo potvrdu. |
(1) SL L 253, 11.10.1993., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1192/2008 od 17. studenoga 2008. (SL L 329, 6.12.2008., str. 1.).
PRILOG III.
ARBITRAŽNI POSTUPAK
1. |
Ako se spor uputi na arbitražu, imenuju se tri arbitra, osim ako ugovorne stranke odluče drukčije. |
2. |
Svaka od ugovornih stranaka u roku od 30 dana imenuje jednog arbitra. |
3. |
Dva tako imenovana arbitra zajedničkim dogovorom imenuju glavnog arbitra koji nije državljanin niti jedne od ugovornih stranaka. Ako ne uspiju postići dogovor u roku od dva mjeseca od imenovanja, glavni arbitar bira se s popisa od sedam osoba koje je pripremio Zajednički odbor. Zajednički odbor priprema i ažurira taj popis u skladu sa svojim poslovnikom. |
4. |
Osim ako ugovorne stranke odluče drukčije, arbitražni sud donosi svoj poslovnik. Arbitražni sud donosi odluke većinom glasova. |
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
102 |
32011R0677
L 185/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 677/2011
od 7. srpnja 2011.
o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora na jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (2), a posebno njezin članak 6.,
budući da:
(1) |
Uredba (EZ) br. 551/2004 ima za cilj podupiranje koncepcije postupno sve više integriranog operativnog zračnog prostora u okviru zajedničke prometne politike te uspostavljanje zajedničkih postupaka za oblikovanje, planiranje i upravljanje kojima se osigurava djelotvorna i sigurna učinkovitost upravljanja zračnim prometom. Cilj mrežnih funkcija trebao bi biti podupiranje inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. |
(2) |
Mrežne funkcije bi trebale biti „usluga od općeg interesa” za europsku zrakoplovnu mrežu te bi trebale doprinositi održivom razvoju sustava zračnog prometa osiguravanjem potrebne razine učinkovitosti, kompatibilnosti i koordinacije aktivnosti, uključujući aktivnosti kojima se osiguravan optimalna upotreba ograničenih resursa. |
(3) |
Oblikovanjem europske mreže ruta i koordinacijom ograničenih resursa u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004 ne smije se dovoditi u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjevi država članica u vezi s javnim redom, javnom sigurnošću i pitanjima obrane, u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004. |
(4) |
Odlukom br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskog spektru) (3) uspostavlja se politika i pravni okvir za to područje. |
(5) |
Treba uspostaviti nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže) za obavljanje poslova potrebnih za izvođenje mrežnih funkcija predviđenih Uredbom (EZ) br. 551/2004. |
(6) |
Treba oblikovati europsku mrežu ruta, kako bi se optimizirale zračne rute s gledišta „od izlaza do izlaza” (gate-to-gate) u svim fazama leta, uzimajući posebno u obzir učinkovitost leta i pitanja okoliša. |
(7) |
Priznaje se rad Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) i Eurocontrol-a na oblikovanju ruta, frekvencijama i upravljanju kodovima transpondera sekundarnog nadzornog radara (SSR), te ga treba upotrijebiti kao osnovu pri optimiziranju razvoja i operacije mreže na razini Unije. |
(8) |
Obveze država članica prema ICAO-u, što se tiče oblikovanja ruta, frekvencija i upravljanja kodovima SSR transpondera, moraju se poštovati te ih u koordinaciji s upraviteljem mreže i uz njegovu pomoć treba učinkovitije primijeniti na mrežu. |
(9) |
Dodjela radijskog spektra izvodi se u okviru Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU). Države članice imaju odgovornost da istaknu zahtjeve civilnog zrakoplovstva i da potom resurse dodijeljene općem zračnom prometu koriste na optimalan način. |
(10) |
ICAO je izradio smjernice za funkcije dodjele kodova SSR transpondera i radijskih frekvencija te vodi sustav registriranja dodjela frekvencija za namjene općeg zračnog prometa u europskoj regiji ICAO-a, koji trenutačno omogućava Eurocontrol. |
(11) |
Uredbom (EZ) br. 551/2004 zahtijeva se donošenje detaljnih provedbenih pravila za koordiniranje i usklađivanje procesa i postupaka za poboljšanje učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama te središnje funkcije za koordiniranje rane identifikacije i rješavanja potreba za frekvencijama, za podršku oblikovanja i rada mreže. |
(12) |
Kako je upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM) sastavni dio mrežnih funkcija, potrebno je odgovarajuće povezivanje s Uredbom Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila o upravljanju protokom zračnog prometa (4). |
(13) |
Kako učinkovitost upravljanja mrežom ovisi o početku izvođenja mrežnih funkcija bez odlaganja, države članice su već povjerile izvođenje ATFM-a Eurocontrolu. |
(14) |
Korisno je koordiniranje različitih mrežnih funkcija povjeriti jednom tijelu, kako bi se na razini mreže razvila dosljedna kratkoročna i dugoročna optimizacijska rješenja, sukladna ciljevima učinkovitosti. Međutim, mrežne funkcije bi trebao izvoditi upravitelj mreže i to na razini države članice i funkcionalnog bloka zračnog prostora, u skladu s odgovornostima utvrđenim ovom Uredbom. |
(15) |
Upravitelj mreže bi morao sudjelovati u planovima, akcijama i provedbi upravljanja zračnim prostorom (ATM) država članica ili funkcionalnih blokova zračnog prostora, posebno kad se može očekivati da to ima, ili će vjerojatno imati, bitan učinak na učinkovitost mreže. |
(16) |
Događaji povezani s erupcijom vulkana Eyjafjallajökull u travnju 2010. godine, pokazali su potrebu za stvaranjem jednog središnjeg subjekta koji bi mogao preuzeti vodeću ulogu u koordiniranju upravljanja mjerama ublažavanja na lokalnoj razini, regionalnoj razini i razini mreže, kako bi se osigurala odredba o pravovremenom odgovoru na buduće krizne situacije koje utječu na zrakoplovstvo. |
(17) |
Potrebna je koordinacija između mrežnih funkcija i operacija organiziranih na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. |
(18) |
Potrebna su učinkovita savjetovanja sudionika na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini mreže. |
(19) |
Zračne luke, koje su ulazne i izlazne točke mreže, imaju ključan doprinos cjelokupnoj učinkovitosti mreže pa se stoga mrežne funkcije moraju putem promatračkog tijela Unije za kapacitet zračnih luka povezati s operatorima zračnih luka koji djeluju kao koordinatori na zemlji, s ciljem optimiziranja kapaciteta na zemlji, poboljšavajući tako cjelokupni kapacitet mreže. |
(20) |
Provedba mrežnih funkcija ne bi trebala dovesti u pitanje Uredbu Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (5). |
(21) |
Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne operacije, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju potrebnih ciljeva. Iako odluke koje se odnose na sadržaj, opseg ili izvođenje vojnih operacija i osposobljavanja, koji se obavljaju u okviru operativnog režima zračnog prometa ne spadaju u domenu nadležnosti Unije, u interesu sigurnosti i uzajamne učinkovitosti, važno je obuhvatiti povezanosti između tih operacija i operacija obuhvaćenih ovom Uredbom. |
(22) |
Mrežne funkcije ne bi trebale dovesti u pitanje članak 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004 čiji je cilj čuvanje bitnih interesa politike zaštite i obrane, niti fleksibilnu upotrebu zračnog prostora predviđenu člankom 7. Uredbe (EZ) br. 551/2004. |
(23) |
Mrežne funkcije bi se trebale izvoditi na isplativ način, posebno izbjegavanjem bilo kakvog udvostručavanja poslova, čime se omogućava izvođenje ovih funkcija u državama članicama u okviru ove Uredbe uz zahtjeve za financijske i ljudske resurse koji su manji, ili barem nisu veći u usporedbi sa stanjem kakvo je bilo prije imenovanja upravitelja mreže. |
(24) |
Komisija treba osigurati odgovarajući nadzor nad upraviteljem mreže. |
(25) |
Zahtjevi u vezi sa sigurnošću za mrežne funkcije moraju biti na razini koja je usporediva sa zahtjevima koje Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (Agencija) postavlja u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Treba predvidjeti te zahtjeve, kao i zahtjeve u vezi s nadzorom sigurnosti. |
(26) |
Uvažavanje i uključenost trećih zemalja u uspostavljanje i provedbu mrežnih funkcija, trebali bi doprinijeti paneuropskoj dimenziji jedinstvenog europskog neba. |
(27) |
Mrežne funkcije se mogu proširiti u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004. |
(28) |
Izvođenje mrežnih funkcija treba biti u skladu s posebnim ciljevima učinkovitosti, što zahtijeva izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (6). Ti se posebni ciljevi učinkovitosti mogu dalje razvijati na temelju praktičnog iskustva u izvođenju programa mjerenja učinkovitosti. |
(29) |
Uredbu (EU) br. 691/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(30) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004, kako bi se omogućila optimalna upotreba zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu i kako bi se osiguralo da korisnici zračnog prostora mogu koristiti preferirane putanje, pri čemu se omogućava maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi.
2. U smislu upravljanja mrežom, ova se Uredba posebno primjenjuje na države članice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (Agencija), korisnike zračnog prostora, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore slotova zračnih luka i operativne organizacije, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. U skladu s člankom 1. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i ne dovodeći u pitanje operacije državnih zrakoplova sukladno članku 3. Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, države članice primjenjuju ovu Uredbu u zračnom prostoru koji je pod njihovom nadležnošću unutar područja ICAO EUR-a i AFI-a.
4. U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, ovom se Uredbom ne sprečava primjena mjera koje provode države članice u stupnju u kojem su potrebne kako bi se zaštitili bitni interesi politike sigurnosti ili obrane.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:
1. |
„operator zračne luke” znači „upravno tijelo zračne luke” kako je definirano u točki (j) članka 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93; |
2. |
„koordinator slotova zračne luke” znači funkcija uspostavljena na koordiniranim zračnim lukama primjenom Uredbe (EEZ) br. 95/93; |
3. |
„oblikovanje zračnog prostora” znači proces koji doprinosi postizanju ciljeva učinkovitosti povezanih s mrežom i koji zadovoljava potrebe korisnika zračnog prostora, osigurava ili povećava uspostavljenu razinu sigurnosti te povećava kapacitet zračnog prostora i učinkovitost u vezi s okolišem kroz razvoj i provedbu naprednih navigacijskih mogućnosti i tehnika, poboljšane mreže ruta i povezane sektorizacije, optimizirane strukture zračnog prostora i postupaka ATM-a koji povećavaju kapacitet; |
4. |
„rezervacija zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora koji je privremeno rezerviran za isključivu ili specifičnu upotrebu prema kategorijama korisnika; |
5. |
„ograničenje zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora unutar kojeg se u određenim terminima mogu obavljati različite aktivnosti koje su opasne za let zrakoplova („područje opasnosti”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar koje je let zrakoplova ograničen u skladu s nekim specificiranim uvjetima („ograničeno područje”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar kojeg je let zrakoplova zabranjen („zabranjeno područje”); |
6. |
„struktura zračnog prostora” znači posebni dio zračnog prostora namijenjen za osiguravanje sigurne i optimalne operacije zrakoplova; |
7. |
„korištenje zračnog prostora” znači način na koji se zračni prostor operativno koristi; |
8. |
„predstavnik korisnika zračnog prostora” znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji štiti interese jedne ili više kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi; |
9. |
„zrakoplovni frekvencijski pojas” znači zapis u tablici dodjele frekvencija u okviru radijskog propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU Radio Regulations) za određeni frekvencijski pojas u kojem se dodjeljuju frekvencije namijenjene za opći zračni promet; |
10. |
„sektor ATC-a” znači određeni dio zračnog prostora za koji određeni kontrolor(i) u bilo kojem trenutku snosi(-e) odgovornost ATC-a; |
11. |
„ruta operativne usluge u zračnom prometu (ruta ATS-a)” znači specificirani dio strukture zračnog prostora oblikovan za usmjeravanje protoka prometa koji je potreban za pružanje operativnih usluga u zračnom prometu; |
12. |
„civilno-vojna koordinacija” znači interakcija između civilnih i vojnih tijela i komponenata upravljanja zračnim prometom nužna za osiguravanje sigurne, učinkovite i usklađene upotrebe zračnog prostora; |
13. |
„uvjetna ruta (CDR)” znači ruta ATS-a koja je na raspolaganju samo za planiranje leta i upotrebu pod određenim uvjetima; |
14. |
„kooperativno donošenje odluka” znači proces u kojem se odluke donose na temelju stalnog međudjelovanja i savjetovanja s državama članicama, operativnim sudionicima i drugim akterima, po potrebi; |
15. |
„kriza mreže” znači stanje nemogućnosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi na potrebnoj razini, koje nastaje nakon neuobičajene ili nepredviđene situacije i koje rezultira većim gubitkom kapaciteta mreže ili većom neravnotežom između kapaciteta mreže i prometne potražnje, ili većim smetnjama u protoku informacija u jednom ili u nekoliko dijelova mreže; |
16. |
„plan poboljšanja europske mreže ruta” znači plan koji razvija upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, koji uključuje rezultate njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u vezi s oblikovanjem mreže ruta u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže; |
17. |
„zračni prostor slobodnih ruta” znači posebni zračni prostor unutar kojeg korisnici mogu slobodno planirati svoje rute između ulazne točke i izlazne točke bez upućivanja na mrežu ruta ATS-a; |
18. |
„dodjela frekvencije” znači izdavanje dozvole koju izdaje država članica za korištenje određene radijske frekvencije ili radiofrekvencijskog kanala pod određenim uvjetima; |
19. |
„utjecaj na mrežu” znači, u kontekstu funkcije radijske frekvencije navedene u Prilogu II., situacija u kojoj dodjela radijske frekvencije oslabljuje, ometa ili prekida funkcioniranje jedne ili više dodijeljenih radijskih frekvencija u mreži, ili je u suprotnosti s optimalnom upotrebom zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva u okviru ove Uredbe; |
20. |
„višestruke mogućnosti rutiranja” znači da je korisniku zračnog prostora na raspolaganju više od jedne mogućnosti rutiranja na mreži ruta ATS-a; |
21. |
„treće zemlje” znači države koje nisu članice EU-a, ali su članice Eurocontrol-a ili su s Unijom sklopile sporazum o provedbi jedinstvenog europskog neba ili sudjeluju u funkcionalnom bloku zračnog prostora; |
22. |
„upravitelj mreže” znači tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 koje izvodi zadaće predviđene u tom članku i u ovoj Uredbi; |
23. |
„plan mrežnih operacija” znači plan koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, za organiziranje njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže. U dijelu plana mrežnih operacija koji se odnosi na oblikovanje europske mreže ruta (ERND), uključen je plan poboljšanja europske mreže ruta; |
24. |
„strateški plan mreže” znači plan sukladan europskom glavnom planu ATM-a, koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s državama članicama i operativnim sudionicima, u kojem se određuju smjernice za rad mreže i njezina dugoročna perspektiva; |
25. |
„operativna organizacija” znači organizacija odgovorna za pružanje inženjerskih i tehničkih usluga, za podršku operativnih usluga u zračnom prometu te usluga komunikacije, navigacije ili nadzora; |
26. |
„operativni zahtjevi” znači zahtjevi mreže u smislu sigurnosti, kapaciteta i učinkovitosti; |
27. |
„operativni sudionici” znači civilni i vojni korisnici zračnog prostora, civilni i vojni pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori slotova zračnih luka i operativne organizacije, te bilo koje druge skupine sudionika koje se smatraju relevantnim za pojedinačne funkcije; |
28. |
„konfiguracija sektora” znači plan kojim se kombiniraju sektori koji su konstruirani i najbolje postavljeni kako bi zadovoljili operativne zahtjeve i raspoloživost zračnog prostora; |
29. |
„ruta koju zahtijeva korisnik” znači željeno rutiranje koje operatori zrakoplova proglašavaju u fazi oblikovanja zračnog prostora kako bi ispunili svoje potrebe. |
POGLAVLJE II.
ORGANIZACIJA I UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 3.
Uspostavljanje upravitelja mreže
1. Za obavljanje zadaća potrebnih za izvođenje funkcija predviđenih u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i u prilozima ovoj Uredbi, uspostavlja se nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže).
2. Trajanje mandata upravitelja mreže poklapa se s referentnim razdobljima za program mjerenja učinkovitosti predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. Mandat mora biti dovoljno dug kako bi se omogućilo dostizanje zrelosti u obavljanju ovih funkcija. Ne smije biti kraći od dva referentna razdoblja i može se obnoviti.
3. Upravitelj mreže se imenuje Odlukom Komisije nakon savjetovanja s Odborom za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, najkasnije 3 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe. Ta Odluka sadrži odredbe i uvjete imenovanja, uključujući financiranje i uvjete njegovog povlačenja. Komisija ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta na kraju svakog referentnog razdoblja iz stavka 2.
4. Upravitelj mreže obavlja sljedeće funkcije:
(a) |
oblikovanje europske mreže ruta kako je navedeno u Prilogu I.; |
(b) |
koordinacija ograničenih resursa, posebno:
|
U skladu s člankom 6. stavkom 3. ili stavkom 4. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 551/2004, Komisija može upravitelju mreže dodati i druge funkcije.
5. Upravitelj mreže također obavlja funkciju ATFM-a iz članka 6. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i Uredbe (EU) br. 255/2010.
Članak 4.
Zadaće upravitelja mreže
1. Za podršku izvođenja funkcija navedenih u članku 3., upravitelj mreže obavlja sljedeće zadaće, s ciljem trajnog poboljšavanja mrežnih operacija u jedinstvenom europskom nebu, doprinoseći europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010, a posebno:
(a) |
izrađuje, održava i provodi strateški plan mreže naveden u članku 5., u skladu s programom mjerenja učinkovitosti predviđenim u Uredbi (EU) br. 691/2010 i europskim glavnim planom ATM-a, te uvažavajući bilo koje relevantne planove zračne plovidbe ICAO-a; |
(b) |
detaljno razrađuje strateški plan mreže putem plana mrežnih operacija, kako je dodatno određeno u članku 6. stavljajući poseban naglasak na europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije, obuhvaćajući razdoblja od 3 do 5 godina, te godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja; |
(c) |
razvija cjeloviti projekt europske mreže ruta naveden u Prilogu I.; |
(d) |
ima središnju ulogu u koordinaciji radijskih frekvencija kako je propisano člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 551/2004 i navedeno u Prilogu II. ovoj Uredbi; |
(e) |
koordinira poboljšanje procesa dodjele kodova SSR transpondera navedenog u Prilogu III.; |
(f) |
organizira upravljanje i operaciju funkcija i posebno izvršava obveze središnje jedinice za ATFM; |
(g) |
osigurava objedinjen i usklađen pristup svim aktivnostima planiranja i operativnim aktivnostima mreže, uključujući praćenje i poboljšanje njezine sveukupne učinkovitosti; |
(h) |
pruža potporu za upravljanje krizom mreže; |
(i) |
pruža potporu različitim operativnim sudionicima pri izvođenju obveza koje su im dodijeljene, što se tiče uvođenja sustava i postupaka za upravljanje zračnim prometom i/ili za usluge u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) u skladu s europskim glavnim planom ATM-a; |
(j) |
pruža potporu subjektima kojima je povjereno istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zračnom prometu ili analiziranje događaja povezanih sa sigurnošću, kad to zatraže navedeni subjekti; u okviru Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7); |
(k) |
osigurava koordinaciju s drugim regijama i trećim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže. |
2. Upravitelj mreže doprinosi provedbi programa mjerenja učinkovitosti u skladu s Uredbom (EU) br. 691/2010.
3. Kako bi ispunio svoje zadaće, upravitelj mreže osigurava sljedeće:
(a) |
raspoloživost, rad i dijeljenje alata, procesa i dosljednih podataka za podršku procesa kooperativnog donošenja odluka na razini mreže, uključujući, između ostalog, sustave za obradu plana leta i za upravljanje podacima; |
(b) |
pomaganje i koordinaciju između operativnih sudionika i podršku tim sudionicima pri uvođenju i provedbi planova i s tim povezanih mrežnih mjera nakon donošenja kooperativnih odluka; |
(c) |
odgovarajuću operativnu koordinaciju, kao i optimizaciju, interoperabilnost i međusobnu povezanost unutar svog područja odgovornosti; |
(d) |
koordinaciju prijedloga za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a u vezi s mrežnim funkcijama; |
(e) |
izvješćivanje o svim aspektima operativne učinkovitosti u skladu s člankom 20., uključujući ograničene resurse; |
(f) |
odgovarajuću povezanost s drugim načinima prijevoza. |
4. Upravitelj mreže, na zahtjev Komisije ili Agencije, ispunjava ad hoc zahtjeve za informacijama, savjetima, analizama ili drugim sličnim pomoćnim zadaćama povezanim s različitim funkcijama.
Članak 5.
Strateški plan mreže
1. Za provođenje svoje dugoročne perspektive, upravitelj mreže razvija, održava i provodi strateški plan mreže, koji je u skladu s referentnim razdobljem predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. On sadrži plan mjerenja učinkovitosti i ciljeve za sljedeće referentno razdoblje i daje očekivanja za buduća referentna razdoblja.
2. Strateški plan mreže daje informacije navedene u Prilogu IV.
3. Cilj strateškog plana mreže je postizanje ciljeva učinkovitosti za mrežne funkcije, koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010.
4. Strateški plan mreže se prema potrebi ažurira.
Članak 6.
Plan mrežnih operacija
1. Za provedbu strateškog plana mreže na operativnoj razini, upravitelj mreže razvija detaljni plan mrežnih operacija.
2. Plan mrežnih operacija pruža informacije utvrđene u Prilogu V.
3. Planom mrežnih operacija utvrđuju se posebno mjere za postizanje europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije predviđenih u Uredbi (EU) br. 691/2010, obuhvaćajući razdoblje od 3 do 5 godina te godišnje, sezonsko, tjedno i dnevno razdoblje.
4. Plan mrežnih operacija uključuje vojne zahtjeve, ako ih postavljaju države članice.
5. Plan mrežnih operacija uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta i jednak plan za radijske frekvencije i kodove SSR transpondera.
6. U planu mrežnih operacija utvrđuju se operativna ograničenja, uska grla, mjere za poboljšanje i rješenja za sanaciju ili ublažavanje.
7. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalni blokovi zračnog prostora i operatori zračnih luka osiguravaju da njihovi operativni planovi budu u skladu s planom mrežnih operacija. Upravitelj mreže osigurava koherentnost plana mrežnih operacija.
8. Plan mrežnih operacija se ažurira u redovitim vremenskim razmacima, uzimajući u obzir sve relevantne razvoje u potrebama i zahtjevima mrežnih funkcija.
Članak 7.
Nadležnosti upravitelja mreže
1. Ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica, upravitelj mreže, pri izvođenju svojih zadaća, donosi pojedinačne mjere koje proizlaze iz procesa kooperativnog donošenja odluka. Te mjere provode stranke kojih se one tiču.
2. Kad odgovornosti države članice sprečavaju donošenje takvih pojedinačnih mjera, upravitelj mreže upućuje takav slučaj Komisiji na daljnje razmatranje.
3. Upravitelj mreže također preporučuje mjere u vezi s drugim pitanjima kad to zahtijeva učinkovitost mreže.
4. U okviru svog područja odgovornosti, upravitelj mreže poduzima mjere čiji je cilj osiguravanje ispunjavanja primjenjivih europskih ciljeva učinkovitost na razini cijele Unije iz članka 9. Uredbe (EU) br. 691/2010.
5. Upravitelj mreže prikuplja, objedinjuje i analizira sve relevantne podatke utvrđene u prilozima I. do VI. Na zahtjev, on te podatke dostavlja Komisiji, Agenciji ili tijelu za reviziju učinkovitosti koje je predviđeno u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 8.
Odnosi s operativnim sudionicima
1. Za obavljanje svojih zadaća praćenja i poboljšavanja sveukupne učinkovitosti mreže, upravitelj mreže razvija odgovarajuća radna rješenja s operativnim sudionicima, predviđena u članku 15.
2. Operativni sudionici osiguravaju da su mjere koje se provode na lokalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usklađene s mjerama koje su kroz proces kooperativnog donošenja odluka donesene na razini mreže.
3. Operativni sudionici dostavljaju upravitelju mreže relevantne podatke navedene u prilozima I. do VI., poštujući bilo koje rokove, zahtjeve u vezi s potpunošću ili zahtjeve u vezi s točnošću koji su za njihovu dostavu dogovoreni s upraviteljem mreže.
4. Sudionici na koje se odnose pojedinačne mjere koje je u skladu s člankom 7. stavkom 1. donio upravitelj mreže, mogu zatražiti preispitivanje takvih mjera u roku od 5 radnih dana od njihovog donošenja. Zahtjev za preispitivanje ne odgađa pojedinačne mjere.
5. Upravitelj mreže potvrđuje ili izmjenjuje dotične mjere u roku od 5 radnih dana ili u roku od 48 sati ako se radi o krizi mreže.
Članak 9.
Odnosi s državama članicama
1. Pri obavljanju svojih zadaća, upravitelj mreže uvažava odgovornosti država članica.
2. Države članice obavješćuju upravitelja mreže kad njihov suverenitet i njihove odgovornosti onemogućavaju donošenje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 7. stavkom 1.
3. Kad su države članice uključene u operativna pitanja povezana s mrežnim funkcijama, one moraju biti uključene u proces kooperativnog donošenja odluka i provoditi na nacionalnoj razini rezultate koji su u tom procesu dogovoreni.
Članak 10.
Odnosi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora
1. Države članice osiguravaju usku suradnju i koordinaciju između funkcionalnog bloka zračnog prostora i upravitelja mreže, na primjer, na razini strateškog planiranja i taktičkog upravljanja dnevnim protokom i kapacitetom.
2. Kako bi se omogućila operativna međusobna povezanost između funkcionalnih blokova zračnog prostora, upravitelj mreže, u uskoj suradnji sa svim funkcionalnim blokovima zračnog prostora, uspostavlja usklađene procese, postupke i sučelja uključujući promjene aspekata povezanih s aktivnostima upravitelja mreže.
3. Države članice koje surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s mrežnim funkcijama.
4. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s operativnim pitanjima mrežnih funkcija.
5. Prije uspostavljanja funkcionalnog bloka zračnog prostora, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi surađuju na takav način da se oblikuju objedinjena stajališta o aspektima povezanim s aktivnostima upravitelja mreže.
Članak 11.
Civilno-vojna suradnja
1. Upravitelj mreže osigurava uspostavljanje odgovarajućih rješenja kojima se omogućava i podržava odgovarajuća koordinacija s nacionalnim vojnim tijelima.
2. Države članice osiguravaju primjerenu vojnu uključenost u sve aktivnosti povezane s mrežnim funkcijama.
3. Države članice osiguravaju odgovarajuću zastupljenost vojnih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i vojnih korisnika zračnog prostora u svim operativnim radnim i savjetodavnim rješenjima koje uspostavlja upravitelj mreže.
4. Funkcija projekta europske mreže ruta izvodi se ne dovodeći u pitanje rezervacije ili ograničenja dijela zračnog prostora za isključivu ili posebnu upotrebu od strane država članica. Upravitelj mreže potiče i koordinira raspoloživost uvjetnih ruta kroz ta područja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2150/2005 (8).
Članak 12.
Općeniti zahtjevi za mrežne funkcije
Upravitelj mreže osigurava ispunjavanje općenitih zahtjeva za mrežne funkcije navedenih u Prilogu VI. Ti se zahtjevi primjenjuju od datuma donošenja Odluke o imenovanju i upravitelj mreže ih mora ispuniti u roku od 12 mjeseci nakon tog datuma.
POGLAVLJE III.
UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 13.
Kooperativno donošenje odluka
1. Mrežnim funkcijama se upravlja putem kooperativnog donošenja odluka.
2. Proces kooperativnog donošenja odluka uključuje:
(a) |
proces savjetovanja predviđen u članku 14.; |
(b) |
detaljna radna rješenja i procese za operacije predviđene u članku 15. |
3. Za donošenje mjera povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama i za praćenje njihove učinkovitosti, upravitelj mreže uspostavlja Upravni odbor mreže predviđen u članku 16.
4. Ako upravitelj mreže smatra da njegovo djelovanje ometa jedna ili više stranaka, on taj problem prosljeđuje Upravnom odboru mreže na rješavanje.
Članak 14.
Proces savjetovanja
1. Mora se uspostaviti proces za organiziranje odgovarajućeg i redovitog savjetovanja država članica i operativnih sudionika.
2. Savjetovanje se odnosi, prema potrebi, na detaljna radna rješenja predviđena u članku 15., strateški plan mreže, plan mrežnih operacija, napredak u provedbi planova, izvješća Komisiji te na operativna pitanja.
3. Proces savjetovanja se može razlikovati ovisno o prirodi pojedinačnih mrežnih funkcija. Kako bi se osiguralo da se mogu rješavati regulatorna pitanja, prema potrebi se uključuju države članice.
4. Kad sudionici nisu zadovoljni sa savjetovanjem, problem se prvo upućuje na odgovarajuće savjetovanje na razini pojedinačne funkcije. Kad se rješenje problema ne može postići na razini pojedinačne funkcije, problem se upućuje na rješavanje Upravnom odboru mreže.
Članak 15.
Detaljna radna rješenja i procesi za operacije
1. Upravitelj mreže razvija detaljna radna rješenja i procese za operacije u vezi s aspektima planiranja i operativnim aspektima, uvažavajući posebno posebnosti i zahtjeve pojedinačnih mrežnih funkcija kako je navedeno u prilozima I. do VI.
2. Upravitelj mreže osigurava da detaljna radna rješenja i procesi za operacije sadrže pravila za obavješćivanje dotičnih zainteresiranih strana.
3. Ova detaljna radna rješenja i procesi za operacije moraju uvažavati razdvajanje pružanja usluga i regulatornih pitanja te osiguravati uključivanje država članica kad je to potrebno.
Članak 16.
Upravni odbor mreže
1. Upravni odbor mreže odgovoran je za:
(a) |
odobravanje strateškog plana mreže prije njegovog donošenja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004; |
(b) |
odobravanje planova mrežnih operacija koji se donose za razdoblje od 3 do 5 godina i godišnjih planova mrežnih operacija; |
(c) |
odobravanje procesa kooperativnog donošenja odluka, procesa savjetovanja kao i detaljnih radnih rješenja i procesa za operacije za mrežne funkcije, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo; |
(d) |
odobravanje poslovnika Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu iz članka 18. stavka 4., nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo; |
(e) |
praćenje napretka u provedbi planova i rješavanje bilo kakvih mogućih odstupanja od početnih planova; |
(f) |
praćenje procesa savjetovanja između operativnih sudionika; |
(g) |
praćenje aktivnosti povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama; |
(h) |
praćenje aktivnosti upravitelja mreže povezanih s krizom mreže; |
(i) |
odobravanje godišnjeg izvješća iz članka 20. Ovo izvješće uključuje, između ostalog, provedbu strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija; |
(j) |
rješavanje pitanja koja nisu bila riješena na razini pojedinačne mrežne funkcije; |
(k) |
ocjenjivanje, ima li upravitelj mreže odgovarajuću stručnost, sredstva i nepristranost za neovisno obavljanje zadaća koje su mu dodijeljene, uključujući rješenja za zaštitu, odgovornost i nepredviđene situacije; |
(l) |
odobravanje godišnjeg proračuna upravitelja mreže, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo; |
(m) |
odobravanje njegovog poslovnika, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo; |
(n) |
rješavanje bilo kojih dodatnih pitanja, koje on smatra relevantnim. |
2. Članovi Upravnog odbora mreže koji imaju pravo glasa su:
(a) |
jedan predstavnik pružatelja usluga u zračnoj plovidbi po funkcionalnom bloku zračnog prostora koji je već uspostavljen ili se uspostavlja, s ukupno četiri glasa za sve pružatelje usluga u zračnoj plovidbi; |
(b) |
četiri predstavnika komercijalnih i nekomercijalnih civilnih korisnika zračnog prostora; |
(c) |
dva predstavnika operatora zračnih luka; |
(d) |
dva predstavnika vojske u smislu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i korisnika zračnog prostora. |
3. Članovi Upravnog odbora mreže su također:
(a) |
predsjednik koji se imenuje na temelju tehničke stručnosti i znanja na prijedlog Komisije, koji se posebno temelji na prijedlozima članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa, i nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo; |
(b) |
jedan predstavnik Komisije; |
(c) |
jedan predstavnik Eurocontrola; |
(d) |
jedan predstavnik upravitelja mreže. |
4. Članovi imaju svog zamjenika.
5. Članovi Upravnog odbora mreže s pravom glasa imenuju se na prijedlog njihovih organizacija, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo.
6. Komisija može imenovati neovisne i priznate stručnjake kao savjetnike, koji djeluju u svoje ime i predstavljaju široki raspon struka koje obuhvaćaju glavne aspekte mrežnih funkcija. Kandidate za ovu ulogu predlažu države koje sudjeluju u radu upravitelja mreže.
7. Članovi navedeni u točkama (a), (b) i (c) stavka 3. imaju pravo odbiti prijedloge koji utječu na:
(a) |
suverenitet i odgovornosti država članica, posebno u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je naveden u članku 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004; |
(b) |
sukladnost aktivnosti Upravnog odbora mreže s ciljevima ove Uredbe; |
(c) |
nepristranost i jednakopravnost Upravnog odbora mreže. |
8. Dokumente iz stavka 1. donosi Upravni odbor mreže običnom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.
9. Kad se ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu, Upravni odbor mreže upućuje problem Komisiji na daljnji postupak. Komisija o tome obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 17.
Uloga Odbora za jedinstveno nebo
1. Upravitelj mreže upućuje regulatorna pitanja Komisiji; Komisija o tim pitanjima obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
2. Odbor za jedinstveno nebo daje mišljenje o:
(a) |
imenovanju upravitelja mreže; |
(b) |
imenovanju predsjednika Upravnog odbora mreže; |
(c) |
imenovanju članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa; |
(d) |
poslovniku Upravnog odbora mreže; |
(e) |
strateškom planu mreže, a posebno o ciljevima ovog plana u bilo kojoj ranoj fazi; |
(f) |
godišnjem proračunu upravitelja mreže; |
(g) |
poslovniku Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu; |
(h) |
procesima kooperativnog donošenja odluka, procesima savjetovanja te detaljnim radnim rješenjima i procesima za operacije za mrežne funkcije. |
3. Odbor za jedinstveno nebo može obavijestiti Komisiju kad Upravni odbor mreže ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu.
POGLAVLJE IV.
UPRAVLJANJE KRIZOM MREŽE
Članak 18.
Uspostavljanje Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu
1. Za podršku pri upravljanju krizama mreže osniva se Europska jedinica za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu (EACCC).
2. Stalno članstvo EACCC-a sastoji se od jednog predstavnika države članice koja predsjedava Vijećem, jednog predstavnika Komisije, jednog predstavnika Agencije, jednog predstavnika Eurocontrol-a, jednog predstavnika vojske, jednog predstavnika pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, jednog predstavnika zračnih luka i jednog predstavnika korisnika zračnog prostora.
3. Sastav EACCC-a se može, od slučaja do slučaja, dopuniti stručnjacima ovisno o prirodi određene krize.
4. EACCC izrađuje svoj poslovnik, koji donosi Upravni odbor mreže.
5. Upravitelj mreže stavlja na raspolaganje sredstva potrebna za uspostavljanje i rad EACCC-a.
Članak 19.
Odgovornosti upravitelja mreže i EACCC-a
1. Upravitelj mreže, zajedno s članovima EACCC-a, odgovoran je za aktiviranje i deaktiviranje EACCC-a.
2. Upravitelj mreže, uz pomoć EACCC-a, odgovoran je za:
(a) |
koordinaciju upravljanja odgovorom na krizu mreže u skladu s poslovnikom EACCC-a, što uključuje usku suradnju s odgovarajućim strukturama u državama članicama; |
(b) |
podršku aktiviranja i koordinacije planova za nepredviđene situacije na razini države članice; |
(c) |
razradu mjera ublažavanja na razini mreže, kako bi se osigurao pravovremeni odgovor na takve situacije krize mreže, radi zaštite i osiguravanja trajnog i sigurnog rada mreže. U tu svrhu upravitelj mreže:
|
(d) |
upozoravanje, kad je primjereno, Komisije, Agencije ili država članica na mogućnosti za dodatnu podršku za ublažavanje krize, uključujući povezivanje s operatorima drugih načina prijevoza koji mogu utvrditi i provesti intermodalna rješenja; |
(e) |
praćenje i izvješćivanje o obnavljanju i održivosti mreže. |
POGLAVLJE V.
PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I NADZOR
Članak 20.
Praćenje i izvješćivanje
1. Upravitelj mreže uspostavlja proces stalnog praćenja:
(a) |
operativne učinkovitosti mreže; |
(b) |
mjera koje poduzimaju operativni sudionici i države članice i rezultata učinkovitosti koje oni postižu; |
(c) |
učinkovitosti i djelotvornosti svake od funkcija obuhvaćenih ovom Uredbom. |
2. Stalnim praćenjem se utvrđuju bilo kakva moguća odstupanja od strateškog plana mreže i planova mrežnih operacija. Operativni sudionici pomažu upravitelju mreže pri obavljanju ove zadaće, izvođenjem određenih zadaća koje, između ostalog, uključuju davanje podataka.
3. Upravitelj mreže jedanput godišnje podnosi Komisiji i Agenciji izvješće o mjerama koje su poduzete za ispunjavanje njegovih zadaća. Izvješće se odnosi na pojedinačne mrežne funkcije kao i na sveukupnu situaciju u vezi s mrežom, te je usko povezano sa sadržajem strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija. Komisija obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 21.
Nadzor nad upraviteljem mreže
Komisija, potpomognuta Agencijom što se tiče pitanja povezanih sa sigurnošću, osigurava nadzor nad upraviteljem mreže, posebno u odnosu na zahtjeve sadržane u ovoj Uredbi i u drugom zakonodavstvu Unije. Komisija jedanput godišnje ili na poseban zahtjev podnosi izvješće Odboru za jedinstveno nebo.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 22.
Odnosi s trećim zemljama
Treće zemlje, zajedno sa svojim operativnim sudionicima, mogu sudjelovati u radu upravitelja mreže.
Članak 23.
Financiranje upravitelja mreže
Države članice poduzimaju potrebne mjere za financiranje funkcija mreže za koje je zadužen upravitelj mreže, na temelju naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Upravitelj mreže mora voditi svoje troškove na transparentan način.
Članak 24.
Odgovornost
Upravitelj mreže uspostavlja rješenja za pokriće odgovornosti povezane s izvršavanjem njegovih zadaća. Metoda koja se koristi za osiguravanje pokrića mora biti primjerena mogućem gubitku i šteti o kojima se radi, uzimajući u obzir pravni status upravitelja mreže i razinu dostupnog pokrića komercijalnim osiguranjem.
Članak 25.
Preispitivanje
Komisija će preispitati učinkovitost izvođenja mrežnih funkcija najkasnije do 31. prosinca 2013. kao i redovito nakon toga, uzimajući u obzir referentna razdoblja programa mjerenja učinkovitosti predviđena u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 26.
Izmjene Uredbe (EU) br. 691/2010
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 3. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (m):
|
2. |
Umeće se sljedeći članak 5.a: „Članak 5.a Upravitelj mreže 1. Upravitelj mreže, koji je uspostavljen člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 (9), obavlja sljedeće zadaće u vezi s programom mjerenja učinkovitosti:
|
3. |
U članku 17., umeće se sljedeći stavak 2.a: „2.a. Komisija prati provedbu plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže. Ako se ciljevi tijekom referentnog razdoblja ne postignu, Komisija primjenjuje odgovarajuće mjere navedene u planu mjerenja učinkovitosti, radi poboljšavanja situacije. Za ovu se namjenu koriste godišnje vrijednosti u planu mjerenja učinkovitosti.” |
4. |
U Prilogu III. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim: „3. Okoliš Oblikovanje rute: ne primjenjuje se tijekom prvog referentnog razdoblja. Tijekom drugog referentnog razdoblja procjenu procesa oblikovanja rute upotrijebljenog u planu mjerenja učinkovitosti i njegova usklađenost s procesom za razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta izrađuje upravitelj mreže. 4. Kapacitet Razina kašnjenja: usporedba očekivane razine kašnjenja na ruti ATFM-a iz planova mjerenja učinkovitosti s referentnom vrijednošću dobivenom u postupku planiranja kapaciteta koji provodi Eurocontrol i iz plana mrežnih operacija upravitelja mreže.” |
Članak 27.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2011.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 96, 31.3.2004., str. 1.
(2) SL L 96, 31.3.2004., str. 20.
(3) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(4) SL L 80, 26.3.2010., str. 10.
(5) SL L 14, 22.1.1993., str. 1.
(6) SL L 201, 3.8.2010., str. 1.
(7) SL L 295, 12.11.2010., str. 35.
(8) SL L 342, 24.12.2005., str. 20.
PRILOG I.
FUNKCIJA OBLIKOVANJA EUROPSKE MREŽE RUTA (ERND)
DIO A
Cilj
1. |
Funkcija ERND-a:
|
2. |
Razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta oslanja se na proces kooperativnog donošenja odluka. Plan poboljšanja europske mreže ruta čini dio plana mrežnih operacija koji se odnosi na ERND i sadrži detaljna pravila provedbe dijela strateškog plana mreže koji se odnosi na ERND. |
3. |
Države članice ostaju odgovorne za detaljan razvoj, odobravanje i uspostavljanje struktura zračnog prostora za zračni prostor koji je u njihovoj nadležnosti. |
DIO B
Načela planiranja
1. |
Ne dovodeći u pitanje suverenitet država članica nad zračnim prostorom i zahtjeve država članica koji se odnose na pitanja javnog reda, javne sigurnosti i obrane, upravitelj mreže, države članice, treće zemlje, korisnici zračnog prostora, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnih prostora ili pojedinačno, upotrebom procesa kooperativnog donošenja odluka, razvijaju plan poboljšanja europske mreže ruta, primjenjujući načela oblikovanja zračnog prostora navedena u ovom Prilogu. Plan poboljšanja europske mreže ruta mora ispunjavati ciljeve učinkovitosti koji su u programu mjerenja učinkovitosti navedeni za upravitelja mreže. |
2. |
Proces kooperativnog donošenja odluka temelji se na odgovarajućim trajnim detaljnim radnim rješenjima koje na razini stručnjaka uspostavlja upravitelj mreže, uz sudjelovanje svih sudionika. Savjetovanja se organiziraju učestalošću koja odražava potrebe funkcije oblikovanja europske mreže ruta. |
3. |
Kako bi se osigurala primjerena povezivost plana poboljšanja europske mreže ruta, upravitelj mreže i države članice moraju u proces kooperativnog donošenja odluka uključiti treće zemlje, u skladu s člankom 22. Potrebno je osigurati primjerenu suradnju između upravitelja mreže i, s jedne strane, njegovih detaljnih radnih rješenja na razini stručnjaka koji podržavaju razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta, te s druge strane, radnih rješenja na razini relevantnih stručnjaka ICAO-a koja obuhvaćaju poboljšanja mreže ruta na sučelju. |
4. |
Plan poboljšanja europske mreže ruta je postupni plan koji odražava sve potrebne elemente kako bi se osiguralo da se europski zračni prostor oblikuje kao jedinstveni subjekt i da ispunjava primjenjive ciljeve učinkovitosti. |
5. |
Plan uključuje:
|
6. |
Upravitelj mreže osigurava odgovarajuća rješenja za sve aktivnosti kako bi se omogućila civilno-vojna koordinacija u procesu kooperativnog donošenja odluka. |
7. |
Upravitelj mreže, države članice, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, osiguravaju koherentno uključivanje projekata za oblikovanje zračnog prostora, koji su dogovoreni procesom kooperativnog donošenja odluka, u plan poboljšanja europske mreže ruta. |
8. |
Države članice i funkcionalni blokovi zračnog prostora osiguravaju da su projekti oblikovanja zračnog prostora na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora, prije provedbe, kompatibilni i sukladni s planom poboljšanja europske mreže ruta te koordinirani s državama na koje imaju utjecaj i s upraviteljem mreže. |
9. |
Podaci u vezi s promjenama projekata koje zahtijevaju provjeru kompatibilnosti i koji se moraju staviti na raspolaganje upravitelju mreže, između ostalog uključuju:
|
10. |
Upravitelj mreže i države članice u okviru ovog Priloga, putem procesa kooperativnog donošenja odluka, razvijaju zajedničke prijedloge za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a. Posebno, za izmjene dokumenata ICAO-a koji se odnose na rute ATS-a nad otvorenim morem, države članice primjenjuju važeće postupke ICAO-a za koordinaciju. |
11. |
Upravitelj mreže, države članice, korisnici zračnog prostora, operatori zračnih luka, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, putem procesa kooperativnog donošenja odluka stalno revidiraju plan poboljšanja europske mreže ruta kako bi uvažili nove ili promijenjene zahtjeve za zračnim prostorom. Osigurava se stalna koordinacija s vojnim tijelima. |
DIO C
Načela oblikovanja zračnog prostora
1. |
Pri razvoju plana poboljšanja europske mreže ruta, upravitelj mreže, države članice, treće zemlje, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, u okviru procesa kooperativnog donošenja odluka, pridržavaju se sljedećih načela oblikovanja zračnog prostora:
|
2. |
Upravitelj mreže, države članice, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, putem procesa kooperativnog donošenja odluka, osiguravaju primjenu sljedećih načela u vezi s korištenjem zračnog prostora i upravljanjem kapacitetom:
|
DIO D
Trajno praćenje postignuća učinkovitosti na razini mreže
1. |
Kako bi osigurao redovita poboljšanja učinkovitosti, upravitelj mreže, u uskoj suradnji s državama, funkcionalnim blokovima zračnog prostora i operativnim sudionicima obavlja redovite revizije učinkovitosti primijenjenih struktura zračnog prostora. |
2. |
Ova revizija, između ostalog, uključuje:
|
PRILOG II.
FUNKCIJA RADIJSKE FREKVENCIJE
DIO A
Zahtjevi za provedbu funkcije
1. |
Države članice imenuju nadležnu osobu, tijelo ili organizaciju za nacionalnog upravitelja za frekvencije koji je odgovoran za osiguravanje da se dodjele frekvencije obavljaju, mijenjaju i oslobađaju u skladu s ovom Uredbom. Države članice obavješćuju Komisiju i upravitelja mreže o imenima i adresama tih osoba najkasnije 4 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe. |
2. |
Upravitelj mreže priprema i koordinira aspekte strateškog spektra u vezi s mrežom koji moraju biti dokumentirani na odgovarajući način u strateškom planu mreže i planu mrežnih operacija. Upravitelj mreže pomaže Komisiji i državama članicama pri izradi zajedničkih stavova u zrakoplovstvu za usklađene doprinose država članica međunarodnim forumima, a posebno Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) i Međunarodnoj uniji za telekomunikacije (ITU). |
3. |
Na zahtjev nacionalnog(-ih) upravitelja za frekvencije, upravitelj mreže poduzima mjere s Komisijom i CEPT-om za rješavanje bilo kakvih pitanja povezanih s drugim industrijskim sektorima. |
4. |
Nacionalni upravitelji za frekvencije obavješćuju upravitelja mreže o slučajevima radijskih smetnja koje utječu na europsku zrakoplovnu mrežu. Upravitelj mreže evidentira njihovu pojavu i pomaže pri njihovoj procjeni. Na zahtjev nacionalnog(-ih) upravitelja za frekvencije, upravitelj mreže koordinira ili pruža bilo kakvu pomoć potrebnu za rješavanje ili ublažavanje takvih slučajeva, uključujući mjere koje poduzima s Komisijom i CEPT-om. |
5. |
Upravitelj mreže razvija i održava središnji registar koji je namijenjen za pohranjivanje svih podataka o dodjeli radijske frekvencije, kako je opisano u točki 14. |
6. |
Države članice koriste središnji registar za ispunjavanje svojih upravnih obveza prema ICAO-u što se tiče registracije dodjele frekvencije. |
7. |
Upravitelj mreže i nacionalni upravitelji za frekvencije dalje razvijaju i poboljšavaju postupke upravljanja frekvencijama, kriterije planiranja, skupove podataka i procese za optimiziranje upotrebe i zauzetosti radijskog spektra u općem zračnom prometu. Na zahtjev države članice ili država članica upravitelj mreže ih predlaže dalje na regionalnoj razini. |
8. |
Kod zahtijeva za dodjelu frekvencije, podnositelj zahtjeva predaje zahtjev nadležnom nacionalnom upravitelju za frekvencije, uključujući sve relevantne podatke i obrazloženja. |
9. |
Nacionalni upravitelji za frekvencije i upravitelj mreže ocjenjuju i određuju prioritete zahtjeva za dodjelu frekvencija na temelju operativnih zahtjeva i dogovorenih kriterija. Nadalje, upravitelj mreže zajedno s nacionalnim upraviteljima za frekvencije utvrđuje njihov utjecaj na mrežu. Upravitelj mreže uspostavlja takve kriterije, savjetujući se s nacionalnim upraviteljima za frekvencije, u roku od 12 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe te ih nakon toga održava i ažurira, prema potrebi. |
10. |
Kad postoji utjecaj na mrežu, upravitelj mreže određuje odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) za ispunjavanje zahtjeva, uvažavajući sljedeće zahtjeve:
|
11. |
Kad nema utjecaja na mrežu, nacionalni upravitelji za frekvencije određuju odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) za ispunjavanje zahtjeva, uvažavajući zahtjeve iz točke 10. |
12. |
Kad se zahtjev za dodjeljivanje frekvencije ne može ispuniti, nacionalni upravitelji za frekvencije mogu od upravitelja mreže zatražiti da poduzme dodatno pretraživanje frekvencija. Kako bi pronašao rješenje za nacionalne upravitelje za frekvencije, upravitelj mreže može uz pomoć nacionalnih upravitelja za frekvencije poduzeti posebno ispitivanje situacije što se tiče upotrebe frekvencija na dotičnom zemljopisnom području. |
13. |
Nacionalni upravitelj za frekvencije dodjeljuje odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) utvrđenu(-e) u točkama 10., 11. i 12. |
14. |
Nacionalni upravitelj za frekvencije unosi svaku dodjelu u središnji registar, unoseći sljedeće podatke:
|
15. |
Pri dodjeli frekvencije podnositelju zahtjeva, nacionalni upravitelj za frekvencije uključuje uvjete upotrebe. U tim uvjetima se navodi, najmanje, da dodjela frekvencije:
|
16. |
Nacionalni upravitelj(i) za frekvencije osiguravaju da se bilo kakva zahtijevana promjena, izmjena ili oslobađanje frekvencije obave u dogovorenom vremenskom okviru i da se u skladu s tim ažurira središnji registar. Kad se te mjere ne mogu izvesti, nacionalni upravitelj(i) za frekvencije prosljeđuje(-u) odgovarajuće obrazloženje upravitelju mreže. |
17. |
Nacionalni upravitelji za frekvencije osiguravaju da će svi operativni, tehnički i upravni detalji iz točke 14., za sve dodijeljene frekvencije koje se koriste u europskoj zrakoplovnoj mreži, biti na raspolaganju u središnjem registru najkasnije do 31. prosinca 2011. |
18. |
Upravitelj mreže i nacionalni upravitelj(i) za frekvencije obavljaju praćenje i ocjenjivanje zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva i dodijeljenih frekvencija na temelju transparentnih postupaka, kako bi se osigurala njihova ispravna i učinkovita upotreba. Upravitelj mreže uspostavlja takve postupke uz savjetovanje s nacionalnim upraviteljima za frekvencije najkasnije 12 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe te ih nakon toga, prema potrebi održava i ažurira. Upravitelj mreže posebno utvrđuje bilo kakva odstupanja između središnjeg registra, operativne svrhe i stvarne upotrebe dodijeljene frekvencije. Upravitelj mreže, u dogovorenom vremenskom okviru, o takvim odstupanjima obavješćuje nacionalnog upravitelja za frekvencije radi njihovog rješavanja. |
19. |
Upravitelj mreže osigurava raspoloživost zajedničkih alata za podršku središnjeg i nacionalnog planiranja, koordinacije, registracije, nadzora i optimizacije. Moraju se posebno razviti alati za podršku analize podataka iz središnjeg registra za praćenje učinkovitosti funkcije i za oblikovanje i provedbu procesa optimizacije frekvencija u skladu s točkom 7. |
DIO B
Zahtjevi za organizaciju funkcije
1. |
Kooperativno donošenje odluka između nacionalnih upravitelja za frekvencije i upravitelja mreže temelji se na rješenjima koja mora odobriti Upravni odbor mreže u skladu s člankom 16. ove Uredbe, nakon dobivanja pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004. |
2. |
U slučaju neslaganja s rješenjima iz stavka 1. dijela B ovog Priloga, upravitelj mreže ili dotične države članice prosljeđuju predmet Komisiji na rješavanje. Komisija postupa u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004. |
3. |
U navedenim rješenjima navodi se najmanje sljedeće:
|
4. |
Početna rješenja za koordinaciju radijskih frekvencija moraju biti potpuno kompatibilna s postojećim rješenjima. Razvoj ovih rješenja specificira se u suradnji s nacionalnim upraviteljima za frekvencije i smanjuje režijske troškove u najvećoj mogućoj mjeri. |
5. |
Koordinacija strateške i taktičke upotrebe radijskih frekvencija sa susjednim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže izvodi se putem regionalnih radnih rješenja ICAO-a. To se obavlja radi toga da se susjednim zemljama omogući pristup uslugama upravitelja mreže. |
6. |
Upravitelj mreže i nacionalni upravitelji za frekvencije dogovaraju se o sveukupnim prioritetima ove funkcije u svrhu poboljšanja oblikovanja i rada europske zrakoplovne mreže. Ti se prioriteti moraju dokumentirati u obliku dijela strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija koji se odnosi na frekvencije, o čemu se obavljaju savjetovanja sa sudionicima. Posebno, određivanje prioriteta može se odnositi na posebne pojaseve, područja i usluge. |
7. |
Države članice osiguravaju da je upotreba zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva od strane vojnih korisnika odgovarajuće usklađena s nacionalnim upraviteljima za frekvencije i s upraviteljem mreže. |
PRILOG III.
FUNKCIJA KODOVA TRANSPONDERA
DIO A
Zahtjevi za funkciju kodova transpondera
1. |
Ciljevi ove funkcije su:
|
2. |
Kodovi SSR transpondera dodjeljuju se putem upravitelja mreže državama članicama i pružateljima usluga u zračnoj plovidbi na način kojim se optimizira njihova sigurna i učinkovita raspodjela, pri čemu se uvažava sljedeće:
|
3. |
Upravitelj mreže u svakom trenutku stavlja popis dodjele kodova SSR transpondera, koji opisuje potpunu i ažurnu dodjelu SSR kodova u zračnom prostoru utvrđenom u članku 1. stavku 3., na raspolaganje državama članicama, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i trećim zemljama. |
4. |
Upravitelj mreže provodi formalni proces za uspostavljanje, ocjenjivanje i koordiniranje zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera, uvažavajući sve potrebne civilne i vojne upotrebe kodova SSR transpondera. |
5. |
Formalni proces utvrđen u točki 4. uključuje, najmanje, relevantne dogovorene postupke, rokove i ciljeve učinkovitosti za sljedeće aktivnosti:
|
6. |
Upravitelj mreže provjerava sukladnost zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera, primljene kao dio procesa utvrđenog u točki 4., sa zahtjevima procesa u vezi s dogovorima o formatu i podacima te u vezi s potpunošću, točnošću, pravovremenošću i utemeljenošću. |
7. |
Države članice osiguravaju da se kodovi SSR transpondera dodjeljuju zrakoplovima u skladu s popisom dodjele kodova SSR transpondera iz točke 3. |
8. |
Upravitelj mreže može u ime država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi upravljati centraliziranim sustavom dodjeljivanja i upravljanja kodovima SSR transpondera za automatsko dodjeljivanje kodova SSR transpondera za opći zračni promet. |
9. |
Postupke i alate za redovitu procjenu i ocjenjivanje stvarne upotrebe kodova SSR transpondera od strane država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi provodi upravitelj mreže. |
10. |
Upravitelj mreže, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju se dogovoriti o planovima i postupcima za podršku periodične analize i utvrđivanja budućih zahtjeva u vezi s kodovima SSR transpondera. Ova analiza uključuje utvrđivanje mogućih utjecaja na učinkovitost koji nastaju kao posljedica bilo kakvih predviđenih manjkavosti pri dodjeli kodova SSR transpondera. |
11. |
Moraju se izraditi i održavati operativni priručnici koji sadrže potrebne upute i informacije, kako bi se omogućilo izvođenje mrežne funkcije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. Ti operativni priručnici se dostavljaju i održavaju u skladu s odgovarajućim procesima upravljanja kvalitetom i dokumentacijom. |
DIO B
Zahtjevi u vezi s posebnim mehanizmom savjetovanja
1. |
Upravitelj mreže uspostavlja namjenski mehanizam za koordinaciju i savjetovanje što se tiče detaljnih dogovora o dodjeli kodova SSR transpondera, kojim se:
|
2. |
Upravitelj mreže, u suradnji s nacionalnim vojnim tijelima, osigurava poduzimanje potrebnih mjera kako bi se utvrdilo da dodjela i upotreba kodova SSR transpondera za vojne potrebe nema štetan učinak na sigurnost ili učinkovitost protoka općeg zračnog prometa. |
DIO C
Zahtjevi za pružanje podataka
1. |
Predani zahtjevi za nove ili izmijenjene dodjele kodova SSR transpondera moraju biti u skladu s dogovorima o formatu i podacima te sa zahtjevima u vezi s potpunošću, točnošću, pravovremenošću i utemeljenošću procesa utvrđenog u točki 4. dijela A. |
2. |
Države članice dostavljaju upravitelju mreže, na zahtjev, u dogovorenim rokovima koje propisuje upravitelj mreže, sljedeće podatke i informacije za podršku izvođenja mrežne funkcije za kodove SSR transpondera:
|
3. |
Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi dostavljaju upravitelju mreže, na zahtjev, u dogovorenim rokovima koje propisuje upravitelj mreže, sljedeće podatke i informacije za podršku izvođenja mrežne funkcije za kodove SSR transpondera:
|
4. |
Odgovori država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u okviru koordinacije predloženih izmjena dodjela kodova SSR transpondera i ažuriranja popisa dodjela kodova SSR transpondera, najmanje:
|
PRILOG IV.
PREDLOŽAK ZA STRATEŠKI PLAN MREŽE
Strateški plan mreže temelji se na sljedećoj strukturi:
1. UVOD
1.1. |
Područje primjene strateškog plana mreže (zemljopisno i vremensko) |
1.2. |
Priprema plana i proces potvrđivanja |
2. CJELOKUPNI KONTEKST I ZAHTJEVI
2.1. |
Opis tekuće i planirane situacije na mreži, uključujući ERND, ATFM, zračne luke i ograničene resurse |
2.2. |
Izazovi i mogućnosti povezani s vremenskim okvirom plana (uključujući predviđanje prometne potražnje i svjetski razvoj) |
2.3. |
Ciljevi učinkovitosti i poslovni zahtjevi kako ih izražavaju različiti sudionici i europski ciljevi učinkovitosti na razini cijele Unije |
3. STRATEŠKA VIZIJA
3.1. |
Opis strateškog načina na koji će se mreža razvijati i napredovati, kako bi uspješno odgovorila na ciljeve učinkovitosti i poslovne zahtjeve |
3.2. |
Usklađenost s programom mjerenja učinkovitosti |
3.3. |
Usklađenost s europskim glavnim planom ATM-a |
4. STRATEŠKI CILJEVI
4.1. |
Opis strateških ciljeva mreže:
|
5. PLANIRANJE UČINKOVITOSTI
Plan mjerenja učinkovitosti temelji se na sljedećoj strukturi:
1. Uvod
1.1. |
Opis stanja (područje primjene plana, obuhvaćene funkcije itd.) |
1.2. |
Opis makroekonomskog scenarija za referentno razdoblje, uključujući sveukupne pretpostavke (predviđanje prometa itd.) |
1.3. |
Opis ishoda savjetovanja sudionika pri izradi plana mjerenja učinkovitosti (glavna pitanja koja su istaknuli sudionici i, ako je moguće, postignuti kompromisi) |
2. Ciljevi učinkovitosti na razini upravitelja mreže
2.1. |
Ciljevi učinkovitosti u svakom relevantnom ključnom području učinkovitosti, postavljeni upućivanjem na svaki pojedini ključni pokazatelj učinkovitosti, za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se koriste za namjene praćenja i poticaja |
2.2. |
Opis i objašnjenje doprinosa i utjecaja ciljeva učinkovitosti upravitelja mreže na europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije |
3. Doprinos svake funkcije
3.1. |
Pojedinačni ciljevi učinkovitosti za svaku funkciju (ATFM, ERND, kodove SSR transpondera, frekvencije) |
4. Vojna dimenzija
4.1. |
Opis civilno-vojne dimenzije plana u kojem se opisuje učinkovitost primjene fleksibilne upotrebe zračnog prostora kako bi se povećao kapacitet, uvažavajući učinkovitost vojne operacije, i ako se smatra primjerenim, relevantni pokazatelji i ciljevi učinkovitosti koji su u skladu s ciljevima i pokazateljima plana mjerenja učinkovitosti |
5. Analiza osjetljivosti i usporedba s prethodnim planom mjerenja učinkovitosti
5.1. |
Osjetljivost na vanjske pretpostavke |
5.2. |
Usporedba s prethodnim planom mjerenja učinkovitosti. |
6. Provedba plana mjerenja učinkovitosti
6.1. |
Opis mjera koje uspostavlja Upravni odbor mreže za postizanje ciljeva učinkovitosti, kao što su:
|
6. STRATEŠKO PLANIRANJE
6.1. |
Opis kratkoročnog/srednjoročnog planiranja:
|
6.2. |
Opis dugoročnog planiranja:
|
7. PROCJENA RIZIKA
7.1. |
Opis rizika povezanih s provedbom plana |
7.2. |
Opis procesa praćenja (uključujući moguće odstupanje od početnih ciljeva) |
8. PREPORUKE
8.1. |
Utvrđivanje mjera koje će poduzeti Unija i države članice, za podršku provedbe plana. |
PRILOG V.
PREDLOŽAK ZA PLAN MREŽNIH OPERACIJA
Plan mrežnih operacija se temelji na sljedećoj općoj strukturi (koja se prilagođava različitim pojedinačnim funkcijama i vremenskoj dimenziji plana mrežnih operacija, kako bi se odrazila njegova postupna priroda te njegova trogodišnja do petogodišnja, godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja):
1. UVOD
1.1. |
Područje primjene plana mrežnih operacija (zemljopisno i vremensko) |
1.2. |
Priprema plana i proces potvrđivanja |
2. OPIS PLANA MREŽNIH OPERACIJA I OPERATIVNIH CILJEVA
— |
uključuje aspekt suradnje sudjelujućih operativnih sudionika u smislu uloga i odgovornosti, |
— |
navodi kako će operativni ciljevi biti obuhvaćeni u taktičkoj, pred-taktičkoj, kratkoročnoj i srednjoročnoj fazi plana mrežnih operacija i u drugim ciljevima učinkovitosti uspostavljenim u skladu s Uredbom o učinkovitosti, |
— |
postavljeni prioriteti i potrebni resursi za razdoblje planiranja, |
— |
navodi utjecaj na sektor ATM-a i druga dotična područja. |
3. CJELOKUPNI PROCES PLANIRANJA MREŽNIH OPERACIJA
— |
opis cjelokupnog procesa planiranja mrežnih operacija, |
— |
opis strateškog načina na koji će se plan mrežnih operacija razvijati i napredovati kako bi uspješno odgovorio na zahtjeve operativne učinkovitosti i druge ciljeve učinkovitosti utvrđene u skladu s Uredbom o učinkovitosti, |
— |
opis upotrijebljenih alata i podataka. |
4. CJELOKUPNI KONTEKST I OPERATIVNI ZAHTJEVI
4.1. |
Sažeti opis prošle operativne učinkovitosti mreže |
4.2. |
Izazovi i mogućnosti u vezi s vremenskim razdobljem plana |
4.3. |
Predviđanje prometa na mreži u skladu s dodacima 1. i 2., uključujući:
|
4.4. |
Zahtjevi u vezi s operativnom učinkovitošću mreže, uključujući:
|
4.5. |
Operativne potrebe kako su ih izrazili različiti sudionici, uključujući vojne |
5. PLANOVI ZA POBOLJŠANJE OPERATIVNE UČINKOVITOSTI MREŽE I MJERE NA RAZINI MREŽE
— |
opis planova i mjera čija se provedba očekuje na razini mreže, uključujući zračni prostor, ograničene resurse i ATFM, |
— |
opis doprinosa operativnoj učinkovitosti, svakog pojedinog plana i mjere. |
6. PLANOVI ZA POBOLJŠANJE OPERATIVNE UČINKOVITOSTI I MJERE NA LOKALNOJ RAZINI
— |
uključujući opis svakog od planova i mjera čija se provedba očekuje na lokalnoj razini, |
— |
opis doprinosa operativnoj učinkovitosti, svakog pojedinog plana i mjere, |
— |
opis odnosa s trećim zemljama i poslova povezanih s ICAO-om. |
7. POSEBNI DOGAĐAJI
— |
pregled posebnih događaja koji imaju značajan utjecaj na ATM, |
— |
pojedinačni posebni događaji i postupanje s njima sa stajališta mreže, |
— |
velike vojne vježbe. |
8. VOJNI ZAHTJEVI ZA ZRAČNIM PROSTOROM
8.1. |
Pružatelji vojnih usluga ATM-a odgovorni za područja rezerviranog ili razdvojenog zračnog prostora razmjenjuju s upraviteljem mreže, putem jedinice za upravljanje zračnim prostorom, sljedeće informacije u skladu s nacionalnim pravilima:
|
9. OBJEDINJENO PREDVIĐANJE I ANALIZA OPERATIVNE UČINKOVITOSTI MREŽE
— |
ciljevi i predviđanja kašnjenja/kapaciteta ATM-a u mreži, što se tiče pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalnog bloka zračnog prostora i ACC-a, |
— |
operativna učinkovitost zračne luke, |
— |
cilj i predviđanje učinkovitosti okoliša mreže/učinkovitosti leta, |
— |
utjecaj posebnih događaja, |
— |
analiza ciljeva i predviđanja operativne učinkovitosti. |
10. UTVRĐIVANJE PODRUČJA OPERATIVNIH USKIH GRLA I RJEŠENJA ZA UBLAŽAVANJE NA RAZINI MREŽE I NA LOKALNOJ RAZINI
— |
utvrđivanje operativnih (sigurnost, kapacitet, učinkovitost leta) uskih grla i mogućih uskih grla, njihovih uzroka i dogovorenih rješenja ili mjere za ublažavanje, uključujući mogućnosti za usklađivanje zahtjeva i kapaciteta (DCB – Demand Capacity Balancing). |
Dodatak 1.
Centri oblasne kontrole zračnog prometa (Area Control Centres – ACCs)
U planu mrežnih operacija daje se za svaki pojedinačni ACC detaljan opis svih područja kojima se opisuju njihove planirane mjere za operativno poboljšanje, izgledi za određeno razdoblje, predviđanje prometa, cilj i predviđanje u vezi s kašnjenjem, značajni događaji koji mogu utjecati na promet, operativni kontakti.
Upravitelj mreže za svaki ACC uključuje:
— |
predviđanje prometa, |
— |
analizu tekuće operativne učinkovitosti, |
— |
kvantitativnu procjenu postignutog kapaciteta (bazni kapacitet), |
— |
kvantitativnu procjenu potrebnih kapaciteta za različite scenarije razvoja prometa (profil potrebnog kapaciteta), |
— |
kvantitativnu procjenu planiranih mjera za operativno poboljšanje na razini ACC-a, kako je dogovoreno s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, |
— |
cilj i predviđanje u vezi s kašnjenjem, |
— |
analizu očekivane operativne učinkovitosti (sigurnost, kapacitet, okoliš). |
Svaki pružatelj usluga u zračnoj plovidbi dostavlja upravitelju mreže sljedeće informacije, koje se moraju uključiti u opis pojedinačnog ACC-a:
— |
lokalni cilj što se tiče kašnjenja, |
— |
procjenu/potvrdu predviđanja prometa, uvažavajući lokalne spoznaje, |
— |
broj raspoloživih sektora: sektorsku konfiguraciju/plan otvaranja sektora po sezoni/danu u tjednu/vremenskom razdoblju tijekom dana, |
— |
vrijednosti kapaciteta/praćenja za svaki sektor/količinu prometa po sektorskoj konfiguraciji/planu otvaranju sektora, |
— |
planirane ili poznate posebne događaje, uključujući datume/vrijeme i njihov učinak na operativnu učinkovitost, |
— |
detalje o planiranim mjerama za operativno poboljšanje, plan njihove provedbe i s njima povezani negativni/pozitivni učinci na kapacitet i/ili učinkovitost, |
— |
detalje o predloženim i potvrđenim promjenama strukture i upotrebe zračnog prostora, |
— |
dodatne aktivnosti, dogovorene s upraviteljem mreže, |
— |
operativne ugovore ACC-a. |
Dodatak 2.
Zračne luke
U planu mrežnih operacija daje se za glavne europske zračne luke detaljan opis svih područja kojima se opisuju njihove planirane mjere za operativno poboljšanje, izgledi za određeno razdoblje, predviđanje prometa i kašnjenja, značajni događaji koji mogu utjecati na promet, operativni kontakti.
Upravitelj mreže za svaku glavnu zračnu luku uključuje:
— |
predviđanje prometa, |
— |
analizu očekivane operativne učinkovitosti (sigurnost, kapacitet, okoliš). |
Svaka zračna luka koja je uključena u plan mrežnih operacija dostavlja upravitelju mreže sljedeće informacije, koje se moraju uključiti u opis pojedinačne zračne luke:
— |
procjenu/potvrdu predviđanja prometa, uvažavajući lokalne spoznaje, |
— |
kapacitet uzletno-sletne staze za svaku konfiguraciju uzletno-sletne staze, sadašnje i predviđene dolaske i odlaske, |
— |
specifikaciju kapaciteta za noćno razdoblje i trajanje noćnog razdoblja, kad je to relevantno, |
— |
detalje o planiranim mjerama za operativno poboljšanje, plan njihove provedbe i s njima povezane negativne/pozitivne učinke na kapacitet i/ili učinkovitost, |
— |
planirane ili poznate posebne događaje, uključujući datume/vrijeme i njihov učinak na operativnu učinkovitost, |
— |
druge planirane načine poboljšanja kapaciteta, |
— |
dodatne aktivnosti, dogovorene s upraviteljem mreže. |
PRILOG VI.
OPĆI ZAHTJEVI ZA MREŽNE FUNKCIJE
1. ORGANIZACIJSKA STRUKTURA
Upravitelj mreže uspostavlja svoju organizaciju i upravlja njom u skladu sa strukturom koja podržava sigurnost mrežnih funkcija.
Organizacijskom strukturom se određuju:
(a) |
ovlasti, dužnosti i odgovornosti osoba imenovanih za određeno radno mjesto, posebno za upravno osoblje koje je zaduženo za funkcije u vezi sa sigurnošću, kvalitetom, zaštitom i ljudskim resursima; |
(b) |
odnosi i hijerarhijska struktura između različitih dijelova i procesa organizacije. |
2. SIGURNOST
Upravitelj mreže mora imati uspostavljen sustav upravljanja sigurnošću kojim su obuhvaćene sve mrežne funkcije koje obavlja u skladu sa sljedećim načelima. On:
(a) |
opisuje cjelokupnu filozofiju i načela organizacije u vezi sa sigurnošću na takav način da se potrebe sudionika ispune u najvećoj mogućoj mjeri (dalje u tekstu „politika”); |
(b) |
uspostavlja funkciju praćenja sukladnosti koja uključuje postupke osmišljene za provjeru izvode li se sve funkcije u skladu s važećim zahtjevima, standardima i postupcima. Praćenje sukladnosti uključuje sustav povratnih informacija o utvrđenome, koje se dostavljaju odgovornom upravnom osoblju, kako bi se, kad je to potrebno, osigurala učinkovita i pravovremena provedba korektivnih mjera; |
(c) |
pruža dokaz o funkcioniranju sustava upravljanja u obliku priručnika i dokumenata o praćenju; |
(d) |
imenuje predstavnike uprave koji prate usklađenost s postupcima i primjerenost postupaka, kako bi se osigurale sigurne i učinkovite operativne prakse; |
(e) |
provodi revizije uspostavljenog sustava upravljanja i prema potrebi poduzima korektivne mjere; |
(f) |
upravlja sigurnošću svih mrežnih funkcija koje su mu dodijeljene. Pritom uspostavlja formalna sučelja sa svim relevantnim sudionicima kako bi mogao utvrditi opasnosti u vezi sa sigurnošću zračnog prometa koje su povezane s njegovim aktivnostima, procijeniti ih i prema potrebi upravljati rizicima koji su s njima povezani; |
(g) |
sadrži postupke za upravljanje sigurnošću kod uvođenja novih funkcionalnih sustava ili promjena postojećih funkcionalnih sustava. |
3. ZAŠTITA
Upravitelj mreže mora uspostaviti sustav upravljanja zaštitom koji obuhvaća sve mrežne funkcije koje on izvodi u skladu sa sljedećim načelima. On:
(a) |
osigurava zaštitu svojih objekata, opreme i osoblja kako bi spriječio nezakonito ometanje koje bi moglo utjecati na sigurnost mrežnih funkcija kojima on upravlja; |
(b) |
osigurava zaštitu operativnih podataka koje dobiva ili proizvodi ili koristi na bilo koji drugi način, tako da je pristup tim podacima ograničen samo na one koji su za to ovlašteni; |
(c) |
određuje postupke koji se odnose na procjenu i ublažavanje rizika zaštite, nadzor i poboljšanje zaštite, revizije zaštite i širenje novih spoznaja; |
(d) |
određuje načine osmišljene za otkrivanje kršenja zaštite i za upozoravanje osoblja odgovarajućim signalima upozorenja; |
(e) |
određuje načine ograničavanja učinaka kršenja zaštite i utvrđivanja korektivnih mjera i postupaka ublažavanja, kako bi se spriječilo ponavljanje situacije. |
4. OPERATIVNI PRIRUČNICI
Upravitelj mreže izrađuje i ažurira operativne priručnike koji se odnose na njegove operacije, a namijenjene su operativnom osoblju za upotrebu i kao smjernice. On osigurava:
(a) |
da operativni priručnici sadrže upute i informacije koje su potrebne operativnom osoblju za obavljanje njihovih zadaća; |
(b) |
da su relevantni dijelovi operativnih priručnika dostupni osoblju kojih se tiču; |
(c) |
da se operativno osoblje žurno obavješćuje o izmjeni operativnog priručnika koji se odnosi na njihove zadaće, kao i o njihovom stupanju na snagu. |
5. ZAHTJEVI U VEZI S OSOBLJEM
Upravitelj mreže zapošljava odgovarajuće osposobljeno osoblje kako bi se osiguralo da se mrežne funkcije koje su mu dodijeljene izvode na siguran, učinkovit, kontinuiran i održiv način. U tom smislu on uspostavlja politiku osposobljavanja osoblja.
6. PLANOVI ZA NEPREDVIĐENE OKOLNOSTI
Upravitelj mreže mora imati uspostavljene planove za nepredviđene okolnosti za sve funkcije koje izvodi, za slučaj događaja koji rezultiraju značajnim sniženjem kvalitete ili prekidom njegovih operacija.
7. ZAHTJEVI U VEZI S OBAVJEŠĆIVANJEM
U skladu s člankom 20. upravitelj mreže dostavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima. To izvješće uključuje njegovu operativnu učinkovitosti kao i bilo koje druge značajne aktivnosti i razvoje, posebno u području sigurnosti.
Godišnje izvješće uključuje najmanje:
— |
ocjenu učinkovitosti mrežnih funkcija kojima on upravlja, |
— |
učinkovitost u usporedbi s ciljevima učinkovitosti postavljenim u strateškom planu mreže, uspoređujući stvarnu učinkovitost s operativnim planom mreže, upotrebom pokazatelja učinkovitosti uspostavljenih u operativnom planu mreže, |
— |
objašnjenje odstupanja od ciljeva i utvrđivanje mjera za prevladavanje bilo kakvih odstupanja tijekom referentnog razdoblja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004, |
— |
razvoj operacija i infrastrukture, |
— |
podatke o procesu formalnog savjetovanja s korisnicima i sa sudionicima, |
— |
podatke o politici ljudskih resursa. |
8. RADNE METODE I OPERATIVNI POSTUPCI
Upravitelj mreže dokazuje da su njegove radne metode i operativni postupci u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije, a posebno s Uredbom EU (br.) 255/2010.
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
131 |
32011R1149
L 298/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1149/2011
od 21. listopada 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2042/2003 o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno njegov članak 100. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 5.,
budući da:
(1) |
S ciljem održavanja jedinstvene visoke razine sigurnosti zrakoplovstva u Europi, neophodno je izmijeniti postojeće zahtjeve i postupke vezane uz kontinuiranu plovidbenost zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja, te uz odobravanje organizacija i osoblja uključenih u te poslove, posebno s ciljem ažuriranja zahtjeva vezanih uz osposobljavanje, ispite, znanja i iskustva za izdavanje dozvola za održavanje zrakoplova, te za prilagodbu ovih zahtjeva složenoj podjeli zrakoplova na različite kategorije. |
(2) |
Uredbu Komisije (EZ) br. 2042/2003 (2) treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(3) |
Mjere predviđene ovom Uredbom temelje se na mišljenjima (3) koje je dala Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (dalje u tekstu: „Agencija”) u skladu s člankom 17. stavkom 2. točkom (b) i člankom 19. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008. |
(4) |
Potrebno je osigurati dovoljno vremena za osoblje koje ima pravo na novu dozvolu za održavanje zrakoplova B3 kategorije, koju uvodi ova Uredba, organizacijama za osposobljavanje, organizacijama za održavanje te nadležnim tijelima država članica da se prilagode novom zakonodavnom okviru. |
(5) |
U pogledu manje složenosti lakih zrakoplova, prikladno je odrediti jednostavan i proporcionalan sustav za izdavanje dozvola za osoblje uključeno u održavanje takvih zrakoplova. Agencija treba dopustiti nastavak rada na tom području, a državama članicama nastavak korištenja odgovarajućih nacionalnih dozvola. |
(6) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog na temelju članka 65. Uredbe (EZ) br. 216/2008, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 2042/2003 mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 5. dodaju se sljedeći stavci: „3. Ovlašteno osoblje koje posjeduje dozvolu izdanu u skladu s Prilogom III. (dio 66.) s odobrenom kategorijom/potkategorijom smatra se da ima ovlasti opisane u točki 66.A.20(a) ovog Priloga, koje odgovaraju toj odobrenoj kategoriji/potkategoriji. Zahtjevi vezani uz osnovno znanje koji odgovaraju novim ovlastima smatraju se ispunjenima u svrhu dopune takve dozvole s novom kategorijom/potkategorijom. 4. Ovlašteno osoblje koje posjeduje dozvolu koja uključuje zrakoplov za koji nije potrebno ovlaštenje za tip može nastaviti koristiti svoje ovlasti do prvog produženja ili izmjene, kada dozvola mora biti konvertirana u skladu s postupkom opisanom u točki 66.B.125 Priloga III. (dio 66.) i ovlaštenjima određenim u točki 66.A.45 ovog Priloga. 5. Izvješća o konverziji i izvješća o prijenosu ispita koji su sukladni zahtjevima primjenjivim prije stupanja na snagu ove Uredbe smatraju se sukladnima s ovom Uredbom. 6. Dok ova Uredba ne odredi zahtjeve za ovlašteno osoblje:
nastavljaju se primjenjivati zahtjevi koji su na snazi u pojedinim državama članicama, osim za organizacije za održavanje sa sjedištem izvan Europske unije, kada zahtjeve odobrava Agencija.” |
2. |
U članku 6. dodaju se sljedeći stavci: „3. Tečajevi osnovnog osposobljavanja, koji su sukladni sa zahtjevima koji se primjenjuju prije stupanja na snagu ove Uredbe mogu započeti do 1 godinu prije datuma od kojeg se primjenjuje ova Uredba. Ispiti iz osnovnog znanja koji se provode u sklopu ovih tečajeva mogu biti sukladni zahtjevima koji su bili u primjeni prije stupanja na snagu ove Uredbe. 4. Ispiti iz osnovnog znanja, koji su u skladu sa zahtjevima koji su bili u primjeni prije stupanja na snagu ove Uredbe i koje provodi nadležno tijelo ili organizacija za osposobljavanje vezano uz održavanje, koja je odobrena u skladu s Prilogom IV. (dio 147.), ako nisu dio tečaja osnovnog osposobljavanja, mogu se provoditi do 1 godinu nakon datuma od kojeg se primjenjuje ova Uredba. 5. Tečajevi osposobljavanja za tip i ispiti za tip zrakoplova koji su sukladni sa zahtjevima koji su bili u primjeni prije stupanja na snagu ove Uredbe započinju i završavaju najkasnije 1 godinu nakon datuma od kojeg se primjenjuje ova Uredba.” |
3. |
Članak 7. mijenja se kako slijedi:
|
4. |
Dodaje se sljedeći članak 8.: „Članak 8. Mjere koje provodi Agencija 1. Agencija razvija prihvatljive načine udovoljavanja (acceptable means of compliance, dalje u tekstu ‚AMC’) koje primjenjuju nadležna tijela, organizacije i osoblje za dokazivanje sukladnosti s odredbama Priloga ove Uredbe. 2. AMC koje izdaje Agencija ne uvode nove zahtjeve niti umanjuju zahtjeve iz Priloga ovoj Uredbi. 3. Ne dovodeći u pitanje članke 54. i 55. Uredbe (EZ) br. 216/2008, ispunjavanjem prihvatljivih načina udovoljavanja koje izdaje Agencija, s njima povezani zahtjevi iz Priloga ovoj Uredbi smatraju se ispunjenima bez daljnjeg dokazivanja.” |
5. |
Prilog I. (dio M), Prilog II. (dio 145.), Prilog III. (dio 66.) i Prilog IV. (dio 147.) mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova se Uredba primjenjuje od prvog dana nakon isteka devet mjeseci od njezine objave u Službenom listu Europske unije, osim članka 1. točke 3. podtočke i., koja se primjenjuje prvog dana od dana objave.
Potvrde izdane u skladu s Prilogom I. (dio M), Prilogom II. (dio 145.), Prilogom III. (dio 66.) ili Prilogom IV. (dio 147.) prije početka primjene ove Uredbe ostaju važeće do trenutka njihove promjene, privremenog ili trajnog oduzimanja.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2011.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 79, 19.3.2008., str. 1.
(2) SL L 315, 28.11.2003., str. 1.
(3) Mišljenje Europske agencije za sigurnost zračnog prometa br. 05/2008 o „vremenskom roku za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima vezanim uz znanje i iskustvo”, Mišljenje br. 04/2009 o „dozvolama za održavanje zrakoplova za jednostavne zrakoplove” te Mišljenje br. 05/2009 o „ovlastima iz dozvola za održavanje zrakoplova B1 i B2” te „ovlaštenjima za tipove i grupe” kao i o „osposobljavanjima za pojedine tipove zrakoplova”.
PRILOG
1. |
U Prilogu I. (dio M) Uredbe (EZ) br. 2042/2003, briše se točka M.B.103. |
2. |
Prilog II. (dio 145.) Uredbe (EZ) br. 2042/2003 mijenja se kako slijedi:
|
3. |
Prilog III. (dio 66.) Uredbi (EZ) br. 2042/2003 zamjenjuje se sljedećim: „PRILOG III. (dio 66.) SADRŽAJ 66.1. Nadležno tijelo ODJELJAK A — TEHNIČKI ZAHTJEVI PODODJELJAK A — DOZVOLA ZA ODRŽAVANJE ZRAKOPLOVA
ODJELJAK B — POSTUPCI ZA NADLEŽNA TIJELA PODODJELJAK A — OPĆENITO
PODODJELJAK B — IZDAVANJE DOZVOLE ZA ODRŽAVANJE ZRAKOPLOVA
PODODJELJAK C — ISPITI
PODODJELJAK D — KONVERZIJA KVALIFIKACIJA OVLAŠTENOG OSOBLJA
PODODJELJAK E — PRIZNAVANJE ISPITA
PODODJELJAK F – KONTINUIRANI NADZOR
DODACI
66.1. Nadležno tijelo
ODJELJAK A TEHNIČKI ZAHTJEVI PODODJELJAK A DOZVOLA ZA ODRŽAVANJE ZRAKOPLOVA 66.A.1 Područje primjene Ovaj odjeljak određuje dozvolu za održavanje zrakoplova i uspostavlja zahtjeve za podnošenje zahtjeva, izdavanje i kontinuiranu valjanost dozvole. 66.A.3 Kategorije dozvola
66.A.5 Grupe zrakoplova U svrhu upisa ovlaštenja u dozvolu za održavanje zrakoplova, zrakoplovi se razvrstavaju u sljedeće grupe:
66.A.10 Zahtjev
66.A.15 Zahtijevana dob Podnositelj zahtjeva za dozvolu za održavanje zrakoplova mora imati najmanje 18 godina. 66.A.20 Ovlasti
66.A.25 Zahtjevi u vezi osnovnog znanja
66.A.30 Zahtjevi u vezi osnovnog iskustva
66.A.40 Kontinuirana valjanost dozvole za održavanje zrakoplova
66.A.45 Dopuna dozvole upisom ovlaštenja za tip/grupu zrakoplova
66.A.50 Ograničenja
66.A.55 Dokaz o stručnoj osposobljenosti Osoblje koje ima ovlasti za izdavanje potvrda kao i osoblje za podršku mora pokazati svoju dozvolu, kao dokaz stručne osposobljenosti, unutar 24 sata nakon zahtjeva ovlaštene osobe. 66.A.70 Odredbe o konverziji
ODJELJAK B POSTUPCI ZA NADLEŽNA TIJELA PODODJELJAK A OPĆENITO 66.B.1 Područje primjene Ovaj odjeljak uspostavlja postupke koji uključuju administrativne zahtjeve koje moraju poštovati nadležna tijela zadužena za primjenu i provedbu odjeljka A ovog Priloga (dio 66.). 66.B.10 Nadležno tijelo (a) Općenito Država članica mora odrediti nadležno tijelo kojemu su dane odgovornosti za izdavanje, produljenje, mijenjanje, privremeno ili trajno oduzimanje dozvola za održavanje zrakoplova. Ovo nadležno tijelo uspostavlja odgovarajući organizacijski ustroj s ciljem osiguranja sukladnosti s ovim Prilogom (dio 66.). (b) Ljudski resursi Nadležno tijelo mora imati dovoljno osoblja kako bi mogao osigurati provedbu zahtjeva ovog Priloga (dio 66.). (c) Postupci Nadležno tijelo uspostavlja dokumentirane postupke za postizanje sukladnosti s ovim Prilogom (dio 66.). Ti postupci se provjeravaju i mijenjaju kako bi se osigurala stalna sukladnost. 66.B.20 Vođenje dokumentacije
66.B.25 Međusobna razmjena informacija
66.B.30 Izuzeća Sva izuzeća odobrena u skladu s člankom 14.4 Uredbe (EZ) br. 216/2008 nadležno tijelo dokumentira i čuva. PODODJELJAK B IZDAVANJE DOZVOLE ZA ODRŽAVANJE ZRAKOPLOVA Ovaj pododjeljak donosi postupke koje nadležno tijelo mora slijediti pri izdavanju, mijenjanju ili produljenju dozvole za održavanje zrakoplova. 66.B.100 Postupak za izdavanje dozvole za održavanje zrakoplova od strane nadležnog tijela
66.B.105 Postupak za izdavanje dozvole za održavanje zrakoplova putem odobrene organizacije za održavanje u skladu s Prilogom II. (dio 145.)
66.B.110 Postupak za dopunu dozvole za održavanje zrakoplova kako bi se uključila dodatna osnovna kategorija ili potkategorija
66.B.115 Postupak za dopunu dozvole za održavanje zrakoplova kako bi se uključilo tip/grupu zrakoplova ili uklonila ograničenja
66.B.120 Postupak za produljenje valjanosti dozvole za održavanje zrakoplova
66.B.125 Postupak konverzije dozvole uključujući ovlaštenja za grupu
66.B.130 Postupak za izravno odobrenje osposobljavanja za tip zrakoplova Nadležno tijelo može odobriti osposobljavanje za tip zrakoplova koje nije provela odobrena organizacija za održavanje koja provodi osposobljavanje u skladu s Prilogom IV. (dio 147.), na temelju točke 1. Dodatka III. ovog Priloga (dio 66.). U tom slučaju nadležno tijelo mora razraditi postupak kojim će osigurati da je osposobljavanje za tip zrakoplova u skladu s Dodatkom III. ovog Priloga (dio 66.). PODODJELJAK C ISPITI Ovaj pododjeljak navodi postupke koje nadležno tijelo mora slijediti pri provođenju ispita. 66.B.200 Ispiti koje provodi nadležno tijelo
PODODJELJAK D KONVERZIJA KVALIFIKACIJA OVLAŠTENOG OSOBLJA Ovaj pododjeljak donosi postupke za konverziju kvalifikacija ovlaštenog osoblja iz točke 66.A.70 u dozvole za održavanje zrakoplova. 66.B.300 Općenito
66.B.305 Izvješće o konverziji za nacionalne kvalifikacije
66.B.310 Izvješće o konverziji za ovlaštenja odobrene organizacije za održavanje
PODODJELJAK E PRIZNAVANJE ISPITA Ovaj pododjeljak propisuje postupke za odobrenje priznavanja ispita iz točke 66.A.25(c). 66.B.400 Općenito
66.B.405 Izvješće o priznavanju ispita
66.B.410 Valjanost priznavanja ispita
PODODJELJAK F KONTINUIRANI NADZOR Ovaj pododjeljak opisuje postupke za kontinuirani nadzor dozvole za održavanje zrakoplova, a posebno vezano uz trajno oduzimanje, privremeno oduzimanje ili ograničenje dozvole za održavanje zrakoplova. 66.B.500 Trajno oduzimanje, privremeno oduzimanje ili ograničenje dozvole za održavanje zrakoplova Nadležno tijelo privremeno oduzima, ograničava ili trajno oduzima dozvolu za održavanje zrakoplova kada prepozna problem vezan uz sigurnost ili ako ima jasan dokaz da je osoba sudjelovala ili počinila jednu od sljedećih radnja:
Dodatak I. Zahtjevi vezani uz osnovno znanje 1. Razine znanja za kategorije A, B1, B2, B3 i C dozvole za održavanje zrakoplova Osnovno znanje za kategorije A, B1, B2 i B3 navedeno je u razinama znanja (1, 2 ili 3) u odnosu na svaki primjenjivi predmet. Podnositelji zahtjeva za kategoriju C moraju ispunjavati razine osnovnog znanja kategorije B1 ili kategorije B2. Pokazatelji razine znanja određeni su u 3 sljedeće razine:
2. Modularizacija Kvalifikacija iz osnovnih predmeta za svaku kategoriju ili potkategoriju dozvole za održavanje zrakoplova mora biti u skladu sa sljedećom matricom, pri čemu su primjenjivi predmeti označeni s ‚X’:
MODUL 1. MATEMATIKA
MODUL 2. FIZIKA
MODUL 3. OSNOVE ELEKTROTEHNIKE
MODUL 4. OSNOVE ELEKTRONIKE
MODUL 5. DIGITALNE TEHNIKE/SUSTAVI ELEKTRONIČKIH INSTRUMENATA
MODUL 6. MATERIJALI I HARDVER
MODUL 7. PRAKTIČNO ODRŽAVANJE Napomena: Ovaj modul ne odnosi se na B3 kategoriju. Odgovarajući predmeti za B3 kategoriju određeni su u modulu 7B.
MODUL 7.B PRAKTIČNO ODRŽAVANJE Napomena: Opseg ovog modula odražava tehnologiju aviona koja odgovara B3 kategoriji.
MODUL 8. OSNOVE AERODINAMIKE
MODUL 9.A LJUDSKI ČIMBENICI Napomena: Ovaj modul ne primjenjuje se na B3 kategoriju. Odgovarajući predmeti za B3 kategoriju određeni su u modulu 9B.
MODUL 9.B LJUDSKI ČIMBENICI Napomena: Opseg ovog modula odražava manje zahtjevno okruženje za održavanje vezano uz imatelje B3 dozvole.
MODUL 10. ZRAKOPLOVNI PROPISI
MODUL 11.A AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI TURBINSKIH AVIONA
MODUL 11.B AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI KLIPNIH AVIONA Napomena 1: Ovaj modul se ne primjenjuje na B3 kategoriju. Relevantni predmeti za B3 kategoriju određeni su u modulu 11C. Napomena 2: Opseg ovog modula mora odražavati tehnologiju aviona u odnosu na A2 i B1.2 potkategoriju.
MODUL 11.C AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI KLIPNIH AVIONA Napomena: Opseg ovog modula odražava tehnologiju aviona koja odgovara B3 kategoriji.
MODUL 12. AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI HELIKOPTERA
MODUL 13. AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI ZRAKOPLOVA
MODUL 14. POGON
MODUL 15. MOTOR S PLINSKOM TURBINOM
MODUL 16. KLIPNI MOTOR
MODUL 17.A ELISA Napomena: Ovaj modul ne odnosi se na B3 kategoriju. Relevantni predmeti za B3 kategoriju određeni su u modulu 17.B.
MODUL 17.B ELISA Napomena: Opseg ovog modula odražava tehnologiju elise aviona značajnih za B3 kategoriju.
Dodatak II. Standard ispita osnovnog znanja 1. Općenito 1.1. Svi ispiti osnovnog znanja moraju se provoditi uz korištenje obrasca pitanja s višestrukim izborom odgovora i opisnih pitanja koja su niže navedena. Netočni ponuđeni odgovori moraju izgledati jednako uvjerljivi nekome tko ne pozna predmet. Svi ponuđeni odgovori moraju se jasno odnositi na pitanje te imati slični vokabular, gramatičku konstrukciju i dužinu. U numeričkim pitanjima, netočni odgovori odgovaraju greškama u postupku poput ispravaka primijenjenih na krivi način ili netočne pretvorbe jedinica: ne smije biti slučajnih brojeva. 1.2. Svako pitanje s višestrukim izborom odgovora mora imati tri ponuđena odgovora od kojih samo jedan mora biti točan odgovor i kandidatu se dopušta vrijeme po modulu koje se temelji na nominalnom prosjeku od 75 sekundi po pitanju. 1.3. Svako opisno pitanje zahtijeva pripremanje pisanog odgovora i kandidatu se mora dopustiti 20 minuta da odgovori na svako takvo pitanje. 1.4. Odgovarajuća opisna pitanja moraju se sastaviti i ocijeniti uz korištenje nastavnog programa iz Dodatka I. Modulima 7.A, 7.B, 9.A, 9.B i 10. 1.5. Svako pitanje mora imati uzorak odgovora sačinjen za njega, koji će također uključivati sve poznate moguće odgovore koji mogu biti relevantni za druge pod-dijelove. 1.1. 1.6. Uzorak odgovora također mora biti podijeljen u popis važnih točaka poznatih kao ključne točke. 1.7. Prolazna ocjena za ispit iz modula i pod-modula s višestrukim izborom odgovora je 75 %. 1.8. Prolazna ocjena za svako opisno pitanje je 75 % u smislu da odgovor kandidata mora sadržavati 75 % traženih ključnih točaka kojima se to pitanje bavi i da nema nikakve značajne greške vezane uz bilo koju traženu ključnu točku. 1.9. Ako se padne samo na dijelu s višestrukim izborom ili na dijelu s opisnim pitanjima, onda je potrebno ponovo polagati samo dio s višestrukim izborom ili dio s opisnim pitanjima, kako je odgovarajuće. 1.10. Ne smiju se upotrebljavati sustavi kaznenog bodovanja kako bi se odredilo je li kandidat prošao. 1.11. Modul iz kojeg se padne ne smije se ponovo polagati najmanje 90 dana nakon datuma pada iz ispita za taj modul, osim u slučaju odobrene organizacije za osposobljavanje odobrene u skladu s Prilogom IV. (dijelom 147.) koja vrši nastavu ponovnog osposobljavanja prilagođenog predmetima određenog modula koji nije položen, u kojem slučaju se modul koji nije položen smije ponovo polagati nakon 30 dana. 1.12. Vremenska razdoblja koje određuje točka 66.A.25 primjenjuju se na svaki pojedinačni ispit iz modula, s iznimkom onih ispita iz modula koji su prethodno položeni za drugu kategoriju dozvole, kada je dozvola već izdana. 1.13. Najveći broj uzastopnih pokušaja za svaki modul je tri. Daljnji niz od tri pokušaja dopušten je s 1 godinom počeka između nizova. Podnositelj zahtjeva pismeno potvrđuje ovlaštenoj organizaciji za osposobljavanje ili nadležnom tijelu kojem podnosi zahtjev za ispit, broj i datum pokušaja tijekom prethodne godine te organizaciju ili nadležno tijelo kod kojih je izlazio na ispit. Organizacija za osposobljavanje ili nadležno tijelo je dužno provjeriti broj pokušaja unutar primjenjivih vremenskih okvira. 2. Broj pitanja po modulu 2.1. MODUL 1. — MATEMATIKA Kategorija A – 16 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 20 minuta. Kategorija Bl – 32 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 40 minuta. Kategorija B2 – 32 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 40 minuta. Kategorija B3: 28 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 35 minuta. 2.2. MODUL 2. — FIZIKA Kategorija A: 32 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 40 minuta. Kategorija B1: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B2: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B3: 28 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 35 minuta. 2.3. MODUL 3. — OSNOVE ELEKTROTEHNIKE Kategorija A: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B1: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B2: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B3: 24 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 30 minuta. 2.4. MODUL 4. — OSNOVE ELEKTRONIKE Kategorija B1: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B2: 40 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 50 minuta. Kategorija B3: 8 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 10 minuta. 2.5. MODUL 5. — DIGITALNE TEHNIKE/SUSTAVI ELEKTRONIČKIH INSTRUMENATA Kategorija A: 16 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 20 minuta. Kategorija B1.1 i B1.3: 40 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 50 minuta. Kategorija B1.2 i B1.4: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B2: 72 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 90 minuta. Kategorija B3: 16 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 20 minuta. 2.6. MODUL 6. — MATERIJALI I HARDVER Kategorija A: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B1: 72 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 90 minuta. Kategorija B2: 60 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta. Kategorija B3: 60 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta. MODUL 7.A — PRAKTIČNO ODRŽAVANJE Kategorija A: 72 pitanja s višestrukim izborom i 2 opisna pitanja. Dopušteno vrijeme je 90 minuta plus 40 minuta. Kategorija B1: 80 pitanja s višestrukim izborom i 2 opisna pitanja. Dopušteno vrijeme je 100 minuta plus 40 minuta. Kategorija B2: 60 pitanja s višestrukim izborom i 2 opisna pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta plus 40 minuta. MODUL 7.B — PRAKTIČNO ODRŽAVANJE Kategorija B3: 60 pitanja s višestrukim izborom i 2 opisna pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta plus 40 minuta. 2.8. MODUL 8. — OSNOVE AERODINAMIKE Kategorija A: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B1: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B2: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B3: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. MODUL 9.A — LJUDSKI ČIMBENICI Kategorija A: 20 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 25 minuta plus 20 minuta. Kategorija B1: 20 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 25 minuta plus 20 minuta. Kategorija B2: 20 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 25 minuta plus 20 minuta. MODUL 9.B — LJUDSKI ČIMBENICI Kategorija B3: 16 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 20 minuta plus 20 minuta. 2.10. MODUL 10. — ZRAKOPLOVNI PROPISI Kategorija A: 32 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 40 minuta plus 20 minuta. Kategorija B1: 40 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 50 minuta plus 20 minuta. Kategorija B2: 40 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 50 minuta plus 20 minuta. Kategorija B3: 32 pitanja s višestrukim izborom i 1 opisno pitanje. Dopušteno vrijeme je 40 minuta plus 20 minuta. MODUL 11.A — AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI TURBINSKOG AVIONA Kategorija A: 108 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 135 minuta. Kategorija B1: 140 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 175 minuta. MODUL 11.B — AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI KLIPNOG AVIONA Kategorija A: 72 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 90 minuta. Kategorija B1: 100 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 125 minuta. MODUL 11.C — AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI KLIPNOG AVIONA Kategorija B3: 60 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta. 2.12. MODUL 12. — AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI HELIKOPTERA Kategorija A: 100 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 125 minuta. Kategorija B1: 128 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 160 minuta. 2.13. MODUL 13. — AERODINAMIKA, STRUKTURE I SUSTAVI ZRAKOPLOVA Kategorija B2: 180 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 225 minuta. Pitanja i ispitno vrijeme može se prema potrebi podijeliti na dva zasebna ispita. 2.14. MODUL 14. — POGON Kategorija B2: 24 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 30 minuta. 2.15. MODUL 15. — MOTOR S PLINSKOM TURBINOM Kategorija A: 60 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 75 minuta. Kategorija B1: 92 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 115 minuta. 2.16. MODUL 16. — KLIPNI MOTOR Kategorija A: 52 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 65 minuta. Kategorija B1: 72 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 90 minuta. Kategorija B3: 68 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 85 minuta. MODUL 17.A — ELISA Kategorija A: 20 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 25 minuta. Kategorija B1: 32 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 40 minuta. MODUL 17.B — ELISA Kategorija B3: 28 pitanja s višestrukim izborom i 0 opisnih pitanja. Dopušteno vrijeme je 35 minuta. Dodatak III. Osposobljavanje za tip zrakoplova i standard ispita Osposobljavanje na radnom mjestu 1. Općenito Osposobljavanje za tip zrakoplova sastoji se od teorijskog osposobljavanja i ispita, te praktičnog osposobljavanja i procjene, osim za ovlaštenje u kategoriji C.
2. Razine osposobljavanja za tip zrakoplova Tri niže navedene razlike navode ciljeve, opsežnost osposobljavanja te razinu znanja koje se želi postići određenim osposobljavanjem.
3. Standard osposobljavanja za tip zrakoplova Premda osposobljavanje za tip zrakoplova obuhvaća teorijski i praktični dio, tečajevi se mogu održavati samo za teorijski dio, praktični dio ili kombinaciju ta dva. 3.1. Teorijski dio (a) Cilj: Po završetku teorijskog dijela osposobljavanja, polaznik je u stanju pokazati, prema razinama utvrđenim u nastavnom programu iz Dodatka III., detaljno teorijsko poznavanje primjenjivih sustava zrakoplova, strukture, operacija, održavanja, popravka, te otkrivanje kvarova u skladu s odobrenim podacima za održavanje. Polaznik mora biti u stanju pokazati rukovanje priručnicima i odobrenim postupcima, uključujući poznavanje odgovarajućih inspekcija i ograničenja. (b) Razina osposobljavanja: Razine osposobljavanja su one razine određene u gornjoj točki 2. Nakon prvog tečaja osposobljavanja za tip za kategoriju C ovlaštenog osoblja svi sljedeći tečajevi mogu se održavati samo na Razini 1. Tijekom teorijskog osposobljavanja Razine 3., ako je potrebno mogu se koristiti materijali za osposobljavanje Razine 1 i Razine 2 za poučavanje punog opsega poglavlja. Međutim, tijekom osposobljavanja većina materijala i trajanje osposobljavanja mora biti na višoj razini. (c) Trajanje: Najmanji broj sati teorijskog osposobljavanja sadržan je u sljedećoj tablici:
U svrhu gornje tablice, sat osposobljavanja znači 60 minuta poduke te isključuje pauze, ispite, ponavljanje, pripremu te razgledanje zrakoplova. Ti sati se odnose samo na teorijske tečajeve za potpune zrakoplov/motor kombinacije u skladu s ovlaštenjem za tip zrakoplova, kako je odredila Agencija. (d) Opravdanje trajanja tečaja: Tečajevi osposobljavanja koji se provode u organizaciji za osposobljavanje odobrenoj u skladu s Prilogom IV. (dio 147.) i tečajevi koje je izravno odobrilo nadležno tijelo moraju opravdati sate trajanja i pokrivanje cijelog nastavnog programa analizom potreba osposobljavanja temeljene na:
Kada analiza potreba osposobljavanja pokaže da je potrebno više sati, trajanje tečaja biti će duže od navedenog u tablici. Također, broj sati osposobljavanja tečajeva razlika ili drugih kombinacija tečajeva osposobljavanja (poput kombiniranih B1/B2 tečajeva), te u slučajevima teorijskih tečajeva koji je manji od brojka navedenih u gornjoj točki 3.1(c) mora se opravdati nadležnom tijelu analizom potreba osposobljavanja, kako je gore opisano. Nadalje, tečaj mora opisivati i opravdavati sljedeće:
Ako najmanje prisustvovanje nije zadovoljeno, potvrda o priznavanju se ne izdaje. Dodatno osposobljavanje može omogućiti organizacija za osposobljavanje da bi se zadovoljio uvjet najmanjeg vremena prisutnosti. (e) Sadržaj: Moraju biti obuhvaćeni barem dijelovi iz nastavnog programa koji su specifični za tip zrakoplova. Dodatni dijelovi koji su uvedeni zbog razlika u tipu, tehnoloških promjena itd. također se uključuju. Nastavni program osposobljavanja usredotočen je na mehaničke i električne vidove za B1 osoblje, te električne i avioničke za B2.
(f) Multimedijske metode osposobljavanja (MBT) mogu se koristiti za zadovoljavanje teorijskog dijela osposobljavanja bilo u učionici ili u kontroliranom virtualnom okruženju uz pristanak nadležnog tijela koje odobrava tečaj osposobljavanja. 3.2. Praktični dio (a) Cilj: Cilj praktičnog osposobljavanja je stjecanje potrebne stručnosti u obavljanju sigurnog održavanja, pregleda i rutinskih radova prema priručniku za održavanje i drugim relevantnim uputama i zadacima kako je odgovarajuće za taj tip zrakoplova, na primjer, otkrivanja kvarova, popravaka, podešavanja, zamjene, opremanja i funkcionalnih provjera. To uključuje svijest o ispravnoj upotrebi sve tehničke literature i dokumentacije za zrakoplov, te upotrebi specijalističkih/specijalnih alata i opreme za provjeru, izvršavanje uklanjanja i zamjene sastavnih dijelova i modula jedinstvenih za tip, uključujući sve aktivnosti održavanja na krilu. (b) Sadržaj: Najmanje 50 % prekriženih točaka iz donje tablice koji odgovaraju određenom tipu zrakoplova, moraju se završiti kao dio praktičnog osposobljavanja. Prekriženi zadaci označavaju predmete koji su važni za svrhe praktičnog osposobljavanja s ciljem osiguranja da je rad, funkcija, ugradnja i sigurnosni značaj ključnih zadataka održavanja obuhvaćena na pravi način, posebno kada se isti ne mogu u potpunosti objasniti isključivo kroz teorijsko osposobljavanje. Premda popis navodi najmanji broj predmeta praktičnog osposobljavanja, ostale točke mogu se dodati na određeni tip zrakoplova, prema potrebi. Zadaci koje je potrebno izvršiti moraju biti reprezentativni za zrakoplov i sustave u pogledu složenosti i tehničke zahtjevnosti koja je potrebna za obavljanje tog zadatka. Dok se mogu uključiti relativno jednostavne zadaće, ostale složene zadaće također se uključuju i poduzimaju za odgovarajući tip zrakoplova. Glosar tablice: LOC: Lokacija; FOT: Funkcionalna/Operativna provjera; SGH: servisiranje i prihvat i otprema zrakoplova R/I: uklanjanje/ugradnja; MEL: Popis minimalne opreme; TS: otkrivanje kvarova.
4. Standard ispita i procjena osposobljavanja za tip 4.1. Standard teorijskog dijela ispita Nakon završetka teorijskog dijela osposobljavanja za tip zrakoplova, provodi se pisani ispit, koji mora biti u skladu sa sljedećim zahtjevima:
4.2. Standard za procjenu praktičnog dijela Nakon završetka praktičnog dijela osposobljavanja za tip zrakoplova, provodi se procjena koja mora biti u skladu sa sljedećim:
5. Standard ispita za tip Ispit za tip provodi organizacija za osposobljavanje odobrena u skladu s dijelom 147. ili nadležno tijelo. Ispit mora biti usmeni, pisani ili baziran na praktičnoj procjeni ili kombinacija istog, te zadovoljavati sljedeće:
6. Osposobljavanje na radnom mjestu Osposobljavanje na radnom mjestu (OJT) odobrava nadležno tijelo koje je izdalo dozvolu. Provodi se u i pod nadzorom organizacije za održavanje odgovarajuće odobrene za održavanje određenog tipa zrakoplova i procjenjuje ga odgovarajuće kvalificiran procjenjivač. Počinje i završava unutar tri godine prije podnošenja zahtjeva za upis ovlaštenja za tip zrakoplova. (a) Cilj: Cilj osposobljavanja na radnom mjestu je postići stručnost i iskustvo za izvršavanje sigurnog održavanja. (b) Sadržaj: Osposobljavanje na radnom mjestu obuhvaća presjek zadaćaa koji su prihvatljivi nadležnom tijelu. Zadaci osposobljavanja na radnom mjestu moraju biti reprezentativni za zrakoplov i sustave s obzirom na složenost i tehničku zahtjevnost potrebnoj za rješavanje zadataka. Dok se mogu uključiti relativno jednostavni zadaci, drugi složeniji zadaci moraju biti sadržani i poduzeti za odgovarajući tip zrakoplova. Svaki zadatak potpisuje kandidat i supotpisuje imenovani kontrolor. Navedeni zadaci odnose se na stvarnu karticu posla/radni list itd. Konačna procjena završenog OJT-a je obvezna i provodi je imenovani kvalificirani procjenjivač. Sljedeći podaci moraju se nalaziti na OJT radnom listu/dnevniku:
S ciljem olakšavanja provjere od strane nadležnog tijela, dokaz osposobljavanja na radnom mjestu sastoji se od podrobnog i. radnih lista/dnevnika i ii. izvješća o sukladnosti koje dokazuje da osposobljavanje na radnom mjestu ispunjava zahtjeve ovog dijela. Dodatak IV. Zahtijevano iskustvo za proširenje Dozvole za održavanje zrakoplova iz dijela 66. Donja tabela pokazuje zahtijevano iskustvo za dodavanje nove kategorije ili potkategorije u postojeću dio 66. dozvolu. Iskustvo mora biti praktično iskustvo održavanja zrakoplova kojim se obavljaju letovi u potkategoriji relevantnoj za primjenu. Zahtjev za iskustvo smanjit će se za 50 % ako je podnositelj zahtjeva završio tečaj odobren prema dijelu 147. relevantan za tu potkategoriju.
Dodatak V. Obrazac zahtjeva — EASA Obrazac 19
Dodatak VI. Dozvola za održavanje zrakoplova iz Priloga III. (dio 66.) — EASA obrazac 26
|
4. |
Prilog IV. (dio 147.) Uredbi (EZ) br. 2042/2003 mijenja se kako slijedi:
|
(1) Za klipne avione, bez regulacije tlaka kabine, s MTOM od 2 000 kg i manje, najmanje trajanje može se smanjiti za 50 %.
(2) Za helikoptere u grupi 2 (kako je određeno u točki 66.A.42) najmanje trajanje može se smanjiti za 30 %.
(3) U svrhu točke 4., ‚poglavlje’ znači jedan od redova kojem prethodi broj u tablici iz točke 3.1(e).
(4) U svrhu ove točke 5., ‚poglavlje’ znači jedan od redova kojem prethodi broj u tablicama iz točaka 3.1(e) i 3.2(b).
07/Sv. 17 |
HR |
Službeni list Europske unije |
255 |
32012R0290
L 100/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 290/2012
od 30. ožujka 2012.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 1178/2011 o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka vezano za članove posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske Unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za sigurnost zračnog prometa i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 91/670/EEZ, Uredbe (EZ) br. 1592/2002 i Direktive 2004/36/EZ (1), a posebno članak 7. stavak 6., članak 8. stavak 5. i članak 10. stavak 5. te Uredbe,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije br. 1178/2011 (2) utvrđuju se detaljna pravila za određene dozvole pilota i za konverziju nacionalnih dozvola pilota i nacionalnih dozvola inženjera leta u dozvole pilota, kao i uvjete za prihvaćanje dozvola izdanih u trećim zemljama. Pravila za certifikate o zdravstvenoj sposobnosti za pilote, uvjeti za konverziju nacionalnih certifikata o zdravstvenoj sposobnosti i certifikacija zrakoplovno-medicinskih ispitivača su također uspostavljeni u toj Uredbi. Dodatno, Uredba (EU) br. 1178/2011 uključuje odredbe o zdravstvenoj sposobnosti kabinske posade. |
(2) |
U skladu s Uredbom br. 216/2008, organizacije za osposobljavanje pilota i zrakoplovno-medicinski centri moraju posjedovati certifikat. Certifikat se izdaje nakon što su ispunjeni određeni tehnički i administrativni zahtjevi. Administrativna pravila i sustav upravljanja tih organizacija moraju biti uspostavljeni. |
(3) |
Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let se koriste za osposobljavanje pilota, ispitivanje i provjeru pilota moraju biti certificirani u skladu sa setom tehničkih kriterija. Ti tehnički zahtjevi i administrativne procedure moraju biti uspostavljeni. |
(4) |
U skladu s Uredbom (EZ) 216/2008, kabinska posada mora biti kontinuirano u dobrom zdravstvenom stanju i kompetentna za provođenje dodijeljenih sigurnosnih dužnosti. Svi oni koji su uključeni u komercijalne operacije moraju posjedovati potvrdu kako je inicijalno definirano u Prilogu III poddijelu O, točki (d) OPS 1.1005 Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 od 16. prosinca 1991. o usklađivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka u području civilnog zrakoplovstva (3). Uvjeti o kvalifikacijama kabinske posade i pripadajućih potvrdi moraju biti uspostavljeni. |
(5) |
Sposobnosti nadzora nadležnih tijela nisu predviđene u Uredbi (EU) br. 1178/2011. Ova Uredba stoga izmjenjuje Uredbu (EU) br. 1178/2011 kako bi uključila sustav administracije i sustav upravljanja nadležnih tijela i organizacija. U skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008, pravila o mreži informiranja između država članica, Komisije i Agencije moraju također biti uključeni u Uredbi (EU) br. 1178/2011. |
(6) |
Nužno je osigurati dovoljno vremena za zrakoplovnu industriju i administraciju država članica kako bi se prilagodili novom zakonskom okviru i prepoznali pod određenim uvjetima valjanosti certifikata, uključujući potvrde o osposobljavanju o sigurnosti, koji su izdani prije stupanja ove Uredbe na snagu. |
(7) |
Kako bi se osigurao lagan prijelaz i visoka razina ujednačenosti sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu u Uniji, provedbene mjere trebale bi odražavati trenutno stanje, uključujući najbolje prakse, i znanstveni i tehnički napredak u području osposobljavanja članova posade zrakoplova. Shodno tome, Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 kao i tehnički zahtjevi i administrativne procedure koje su usuglašene s Organizacijom međunarodnog civilnog zrakoplovstva (ICAO) i Zajedničkim zrakoplovnim vlastima (JAA), do 30. lipnja 2009. kao i s postojećim zakonodavstvom koje se odnosi na specifično nacionalno okruženje, trebale bi biti razmotrene. |
(8) |
Uredbu (EU) br. 1178/2011 je stoga potrebno izmijeniti na odgovarajući način. |
(9) |
Mjere specificirane u Prilogu III. Uredbi Vijeća 3922/91 za potvrde o osposobljavanju o sigurnosti kabinske posade se brišu u skladu s člankom 69. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 216/2008. Mjere prihvaćene ovom Uredbom smatraju se odgovarajućim mjerama. |
(10) |
Agencija je pripremila nacrt provedbenih pravila i predala ih je kao mišljenje Komisiji u skladu s člankom 19. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008. |
(11) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 65. Uredbe br. 216/2008, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 1178/2011 mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 1., dodaju se sljedeće točke:
|
2. |
U članku 2., dodaju se sljedeće točke (11), (12) i (13):
|
3. |
U članku 4. stavku 1.:
|
4. |
Umeću se sljedeći članci 10.a, 10.b i 10.c: „Članak 10.a Organizacija za osposobljavanje pilota 1. Organizacija za osposobljavanje pilota udovoljava tehničkim zahtjevima i administrativnim postupcima kako je određeno prilozima VI. i VII. te mora biti certificirana. 2. Smatra se da organizacije za osposobljavanje pilota koje posjeduju certifikat u skladu s JAR-om izdan ili priznat od države članice prije primjene ove Uredbe, posjeduju certifikat koji je izdan u skladu s ovom Uredbom. U tom slučaju privilegije tih organizacija ograničene su na privilegije uključene u odobrenju izdanom od države članice. Bez obzira na članak 2., organizacije za osposobljavanje pilota prilagođavaju svoje sustave upravljanja, programe osposobljavanja, procedure i priručnike u skladu s Prilogom VII. najkasnije do 8. travnja 2014. 3. Organizacije JAR za osposobljavanje koje su registrirane od država članica prije primjene ove Uredbe smiju provoditi osposobljavanje za JAR privatne dozvole pilota (PPL). 4. Države članice zamjenjuju certifikate iz stavka 2. prvog podstavka s certifikatima koji su u skladu s formatom određenim u Prilogu VI. najkasnije do 8. travnja 2017. Članak 10.b Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let 1. Uređaji za osposobljavanje koji simuliraju let (FSTD-ovi) koji se koriste za osposobljavanje, ispitivanje i provjeru pilota, uz iznimku razvojnih uređaja za osposobljavanje za testno letenje, udovoljavaju tehničkim zahtjevima i administrativnim procedurama iz priloga VI. i VII., te moraju posjedovati kvalifikaciju. 2. Smatra se da su certifikati FSTD kvalifikacije koji su izdani ili priznati u skladu s JAR-om prije primjene ove Uredbe, izdani u skladu s ovom Uredbom. 3. Države članice zamjenjuju certifikate iz stavka 2. s certifikatima kvalifikacija koje udovoljavaju formatu određenim u Prilogu VI. najkasnije do 8. travnja 2017. Članak 10.c Zrakoplovno-medicinski centri 1. Zrakoplovno-medicinski centri udovoljavaju tehničkim zahtjevima i administrativnim postupcima kako je određeno prilozima VI. i VII., te se moraju certificirati. 2. Smatra se da su JAR odobrenja zrakoplovno-medicinskih centara, koja su izdana ili priznata od države članice prije primjene ove Uredbe, izdana u skladu s ovom Uredbom. Zrakoplovno-medicinski centri prilagođavaju svoj sustav upravljanja, programe osposobljavanja, procedure i priručnike kako bi se uskladili s Prilogom VII. najkasnije do 8. travnja 2014. 3. Države članice zamjenjuju odobrenja zrakoplovno-medicinskih centara iz stavka 2. prvog podstavka s certifikatom koji udovoljava formatu određenom u Prilogu VI. najkasnije do 8. travnja 2017.” |
5. |
Umeću se sljedeći članci 11.a, 11.b i 11.c: „Članak 11.a Kvalifikacije kabinske posade i pripadajuće potvrde 1. Članovi kabinske posade uključeni u komercijalne operacije zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c) Uredbe (EZ) br. 216/2008 moraju biti kvalificirani i posjedovati pripadajuću potvrdu u skladu s tehničkim uvjetima i administrativnim postupcima utvrđenim u prilozima V. i VI. 2. Članovi kabinske posade koji posjeduju, prije primjene ove Uredbe, potvrde o osposobljavanju o sigurnosti koje su izdane u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 3922/91 (‚EU-OPS’):
3. Potvrde o osposobljavanju o sigurnosti koje su izdane u skladu s EU-OPS-om zamjenjuju se potvrdama kabinske posade koje su u skladu s formatom utvrđenim u Prilogu VI. najkasnije do 8. travnja 2017. 4. Članovi kabinske posade uključeni u komercijalne operacije helikoptera na datum početka primjene ove Uredbe:
5. Bez obzira na članak 2., potvrde kabinske posade koje udovoljavaju formatu propisanom u Prilogu VI. izdaju se svim članovima kabinske posade uključenim u komercijalne operacije helikoptera najkasnije do 8. travnja 2013. Članak 11.b Sposobnosti nadzora 1. Države članice određuju jedno ili više tijela kao nadležno tijelo unutar te države članice s potrebnim ovlastima i raspodijeljenim odgovornostima za certifikaciju i nadzor osoba i organizacija koje su predmet Uredbe (EZ) br. 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima. 2. Ako država članica odredi više od jednog tijela kao nadležno tijelo:
3. Države članice osiguravaju da nadležno tijelo(-a) ima potrebne sposobnosti da osigura(ju) nadzor svih osoba i organizacija pokrivenih njihovim planom nadzora, uključujući dovoljno resursa kako bi se zadovolji zahtjevi ove Uredbe. 4. Države članice osiguravaju da nadležno tijelo ne provodi aktivnosti nadzora kad postoje dokazi da bi to moglo rezultirati, direktno ili indirektno, sukobom interesa, pogotovo kad se radi o članovima obitelji ili financijskoj koristi. 5. Osoblje autorizirano od nadležnog tijela za provođenje certifikacije i/ili poslova nadzora ima ovlasti da izvodi najmanje sljedeće zadatke:
6. Poslovi pod stavkom 5. provode se u u skladu s pravnim odredbama pojedine države članice. Članak 11.c Prijelazne mjere Što se tiče organizacija za koje je Agencija nadležno tijelo u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 216/2008:
|
6. |
U članku 12., dodaje se sljedeći stavak: „1.b Iznimno od odredaba stavka 1., države članice mogu odlučiti da ne primjenjuju odredbe dodataka od I. do IV. do 8. travnja 2013.” |
7. |
U članku 12. stavku 7., izraz „stavci od 2. do 6.” zamjenjuju se sa „stavci od 1.b do 6.” |
8. |
Dodaju se novi prilozi V., VI. i VII., čiji tekst je naveden u Prilogu ovoj Uredbi. |
Članak 2.
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon dana objave u Službenom listu Europske Unije.
Ona stupa na snagu od 8. travnja 2012.
2. Iznimno od odredaba stavka 1. drugog podstavka, države članice mogu odlučiti ne primjenjivati sljedeće odredbe:
(a) |
priloge od V. do VII. do 8. travnja 2013.; |
(b) |
točke ORA.GEN.200(a)(3) Priloga VII. za imatelje certifikata FSTD kvalifikacije koji nisu odobrena organizacija za osposobljavanje i ne posjeduju AOC do 8. travnja 2014.; |
(c) |
priloge VI. i VII. za organizacije za osposobljavanje i zrakoplovno-medicinske centre koji nisu u skladu s JAR-om do 8. travnja 2014.; |
(d) |
točku CC.GEN.030 Priloga V. do 8. travnja 2015.; |
(e) |
Prilog V. za članove kabinske posade koji su uključeni u komercijalne operacije helikoptera do 8. travnja 2015.; |
(f) |
priloge VI. i VII. za organizacije za osposobljavanje samo za dozvole pilota lakog zrakoplova, dozvole privatnih pilota, dozvole pilota balona ili dozvole pilota jedrilice do 8. travnja 2015.; |
(g) |
priloge VI. i VII. za organizacije za osposobljavanje koje provode osposobljavanje za testno letenje u skladu s točkama FCL.820 Priloga I. Uredbe (EU) br. 1178/2011 do 8. travnja 2015. |
3. Kada država članica primjenjuje odredbe stavka 2., o tome će obavijestiti Komisiju i Agenciju. Ova obavijest će opisivati trajanje i razloge za takvo odstupanje kao i program implementacije koji sadrži planirane aktivnosti i pripadajuće trajanje.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. ožujka 2012.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 79, 13.3.2008., str. 1.
(2) SL L 311, 25.11.2011., str. 1.
(3) SL L 373, 31.12.1991., str. 4.
PRILOG
„
PRILOG V.
KVALIFIKACIJE ČLANOVA KABINSKE POSADE U OPERACIJAMA KOMERCIJALNOG ZRAČNOG PRIJEVOZA
[DIO-CC]
PODDIO GEN
OPĆI ZAHTJEVI
CC.GEN.001 Nadležno tijelo
Za potrebe ovog dijela, nadležno tijelo će biti tijelo koje je odredila država članica kod kojeg osoba podnosi zahtjev za izdavanje potvrde kabinske posade.
CC.GEN.005 Područje primjene
Ovaj dio uspostavlja zahtjeve za izdavanje potvrda kabinske posade i uvjete o njihovoj valjanosti i korištenju za imatelje potvrde.
CC.GEN.015 Zahtjev za potvrdom kabinske posade
Zahtjev za potvrdu kabinske posade podnosi se u formatu i na način kako je utvrdilo nadležno tijelo.
CC.GEN.020 Minimalna dob
Podnositelj zahtjeva za potvrde kabinske posade mora imati najmanje 18 godina.
CC.GEN.025 Povlastice i uvjeti
(a) |
Privilegije imatelja potvrde kabinske posade su da djeluju kao članovi kabinske posade u komercijalnom zračnom prijevozu operacija zrakoplova iz članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c) Uredbe (EZ) br. 216/2008. |
(b) |
Članovi kabinske posade mogu koristiti povlastice navedene u točki (a) samo ako:
|
CC.GEN.030 Dokumenti i čuvanje zapisa
Kao dokaz usklađenosti s primjenjivim zahtjevima, kao što je navedeno u CC.GEN.025 (b), svaki imatelj mora posjedovati i na zahtjev osigurati potvrdu kabinske posade, popis i zapise o osposobljavanju i provjerama vezanih za tip zrakoplova ili varijante, osim kad operator sam vodi evidenciju i može je učiniti dostupnom na zahtjev nadležnog tijela ili imatelja potvrde.
PODDIO CCA
SPECIFIČNI ZAHTJEVI ZA POTVRDU KABINSKE POSADE
CC.CCA.100 Izdavanje potvrde kabinske posade
(a) |
Potvrde kabinske posade se izdaju samo podnositeljima zahtjeva koji su položili ispitivanje nakon završenog početnog osposobljavanja u skladu s ovim dijelom. |
(b) |
Potvrde kabinske posade će izdati:
|
CC.CCA.105 Valjanost potvrde kabinske posade
Potvrda kabinske posade izdaje se s neograničenim trajanjem i vrijedi osim ako:
(a) |
je suspendira ili ukine nadležno tijelo; ili |
(b) |
imatelj potvrde nije koristio pripadajuće privilegije tijekom prethodnih 60 mjeseci na najmanje jednom tipu zrakoplova. |
CC.CCA.110 Suspenzija ili ukidanje potvrde kabinske posade
(a) |
Ako imatelji nisu u skladu s ovim dijelom, nadležno tijelo može suspendirati ili ukinuti potvrdu kabinske posade. |
(b) |
U slučaju kad nadležno tijelo suspendira ili ukine potvrdu kabinske posade, imatelji će:
|
PODDIO TRA
ZAHTJEVI ZA OSPOSOBLJAVANJE PODNOSITELJA ZAHTJEVA I IMATELJA ZA POTVRDU KABINSKE POSADE
CC.TRA.215 Pružanje osposobljavanja
Osposobljavanje zahtijevano u ovom dijelu će:
(a) |
osigurati organizacija za osposobljavanje ili operatori komercijalnog zračnog prijevoza koji su odobreni u tu svrhu od nadležnog tijela; |
(b) |
provoditi osoblje s odgovarajućim iskustvom i koje je kvalificirano za elemente osposobljavanja koji se moraju obuhvatiti; i |
(c) |
se provoditi prema programu i planu osposobljavanja kako je dokumentirano u odobrenju izdanom organizaciji. |
CC.TRA.220 Tečaj početnog osposobljavanja i ispitivanje
(a) |
Podnositelji zahtjeva za potvrdu kabinske posade će završiti tečaj početnog osposobljavanja kako bi se upoznali s okruženjem zrakoplova i stekli dovoljno opće znanje i osnovnu stručnost koji su potrebni za obavljanje dužnosti i odgovornosti koje se odnose na sigurnost putnika i leta tijekom normalnih, abnormalnih i operacija u slučaju opasnosti. |
(b) |
Program tečaja početnog osposobljavanja mora obuhvatiti najmanje elemente navedene u Prilogu 1. ovoga dijela. Uključivat će osposobljavanje za teorijsko znanje i praktično osposobljavanje. |
(c) |
Podnositelji zahtjeva za potvrdu kabinske posade moraju proći ispitivanje koja obuhvaća sve elemente programa osposobljavanja navedene u (b), osim ispitivanja osposobljavanja CRM, kako bi dokazali da su postigli potrebnu razinu znanja i stručnosti zahtijevanih u (a). |
CC.TRA.225 Kvalifikacija(-e) za tip zrakoplova ili varijantu
(a) |
Imatelji valjane potvrde kabinske posade radit će na zrakoplovu samo ako su kvalificirani u skladu s primjenjivim zahtjevima navedenim u dijelu-ORO. |
(b) |
Kako bi se kvalificirao za tip zrakoplova ili varijantu, imatelj:
|
Dodatak 1. dijelu-CC
Tečaj početnog osposobljavanja i ispitivanje
PROGRAM OSPOSOBLJAVANJA
Program osposobljavanja tečaja početnog osposobljavanja mora sadržavati najmanje sljedeće:
1. Općenito teoretsko znanje o zrakoplovstvu i zrakoplovnim propisima koje obuhvaća sve potrebne elemente vezane za dužnosti i odgovornosti člana kabinske posade:
1.1. |
poznavanje zrakoplovne terminologije, teorije leta, načina smještanja putnika, područja rada, meteorologije i svijesti o posljedicama kontaminacije površine zrakoplova; |
1.2. |
poznavanje zrakoplovnih propisa koji se odnose na kabinsku posadu i ulogu nadležnog tijela; |
1.3. |
dužnosti i odgovornosti kabinske posade tijekom operacija i potreba brzog i učinkovitog djelovanja u prisilnim situacijama; |
1.4. |
kontinuirana sposobnost i osposobljenost za obavljanje dužnosti člana kabinske posade s posebnim naglaskom na poznavanje ograničenja vremena leta, vremena dužnosti i vremena odmora; |
1.5. |
važnost osiguravanja ažurnosti relevantnih dokumenata i priručnika zajedno s izmjenama koje dodaje zračni prijevoznik, kao što je primjenjivo; |
1.6. |
značenje uloge kabinske posade u obavljanju dužnosti u skladu s Operativnim priručnikom operatora; |
1.7. |
važnost pretpoletnog brifinga kabinske posade i davanje nužnih informacija o sigurnosti s osvrtom na njihove posebne dužnosti; |
1.8. |
važnost prepoznavanja situacija u kojima članovi kabinske posade imaju ovlasti i odgovornosti za iniciranje evakuacije i drugih prisilnih postupaka. |
2. Komunikacija:
Tijekom osposobljavanja, naglasak će biti stavljen na važnost učinkovite komunikacije između kabinske i letačke posade, uključujući tehnike komuniciranja, upotrebu zajedničkog jezika i terminologije.
3. Početno osposobljavanje o ulozi ljudskog faktora (HF) u zrakoplovstvu i upravljanju resursima posade (CRM)
Ovaj tečaj provodit će najmanje jedan instruktor CRM-a kabinske posade. Elementi osposobljavanja će se detaljno obuhvatiti i uključivati najmanje sljedeće:
3.1. |
Općenito: ljudski faktori u zrakoplovstvu, opće upute o ciljevima i načelima CRM-a, sposobnosti i ograničenja ljudi; |
3.2. |
Relevantno za pojedine članove kabinske posade: svijest o osobnosti, ljudska greška i pouzdanost, stavovi i ponašanja, samoprocjena; stres i upravljanje stresom; umor i budnost; asertivnost, stanje svijesti, prikupljanje i obrada informacija. |
4. Postupanje s putnicima i nadzor kabine:
4.1. |
značenje pravilnog rasporeda sjedala u skladu s masom i ravnotežom aviona, smještaj posebnih kategorija putnika i potreba smještaja sposobnih putnika pri izlazima koji nisu nadzirani; |
4.2. |
pravila koja se odnose na siguran smještaj kabinske prtljage (uključujući i predmete koji se koriste za vrijeme servisa u kabini) i na rizik da ona postane opasnost za putnike u kabini ili da smeta ili oštećuje sigurnosnu opremu ili izlaze; |
4.3 |
upute za prepoznavanje i upravljanje s putnicima koji su, ili će biti opijeni alkoholom ili su pod utjecajem droga ili su agresivni; |
4.4. |
mjere koje treba poduzeti kod prijevoza živih životinja u putničkoj kabini; |
4.5. |
dužnosti koje treba obaviti u slučaju turbulencije, uključujući osiguravanje putničke kabine; i |
4.6. |
metode motiviranja putnika i kontrole gužve koje su nužne za brzo izvođenje evakuacije u slučaju nužde. |
5. Zrakoplovno-medicinski aspekti i prva pomoć:
5.1. |
općenito osposobljavanje o zrakoplovno-medicinskim aspektima i preživljavanju; |
5.2. |
psihološki učinci letenja s posebnim naglaskom na hipoksiju, zahtjevima za kisikom, funkciju Eustahijeve tube i barotraume; |
5.3. |
osnove prve pomoći uključujući obuku o:
|
5.4. |
slučajevi medicinske hitne pomoći na letu i pripadajuća prva pomoć koja obuhvaća najmanje:
|
5.5. |
upotreba odgovarajuće opreme uključujući kisik za prvu pomoć, pribor za prvu i hitnu liječničku pomoć i njihov sadržaj; |
5.6. |
praktično osposobljavanje o kardio-pulmonalne reanimaciji za svakog člana kabinske posade koristeći posebno za to konstruiranu lutku i uzimajući u obzir okruženje zrakoplova; i |
5.7. |
zdravlje i higijena na putu, uključujući:
|
6. Opasne robe u skladu s primjenjivim ICAO tehničkim instrukcijama.
7. Opći sigurnosni aspekti u zrakoplovstvu, uključujući poznavanje odredbi utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 300/2008.
8. Osposobljavanje u svezi s dimom i požarom:
8.1. |
naglašavanje odgovornosti kabinske posade da djeluje brzo u nuždi, pri pojavi dima i požara, i poglavito naglašavanje važnosti otkrivanja pravog uzroka požara; |
8.2. |
značenje prisilnog obavješćivanja letačke posade kao i poduzimanje određenih mjera nužnih za koordinaciju i pomoć, kad je dim ili požar otkriven; |
8.3. |
nužnost učestalog provjeravanja potencijalnih rizičnih lokacija za pojavu požara, uključujući toalete i detektore dima; |
8.4. |
klasifikaciju požara, odgovarajućih tipova sredstava za gašenje i odgovarajućih postupaka za određene situacije; |
8.5. |
tehniku primjene sredstava za gašenje, posljedice neispravne uporabe i uporabe u ograničenom prostoru; uključujući obuku gašenja požara i stvarnu uporabu cjelokupne odgovarajuće opreme u okruženju sa simuliranim dimom; i |
8.6. |
opće postupke zemaljskih službi u prisilnim slučajevima koji se izvode na aerodromima. |
9. Osposobljavanje za preživljavanje:
9.1. |
mora se osigurati da osposobljavanje za preživljavanje bude primjerena područjima djelovanja (npr. polarno područje, pustinja, džungla ili more); i |
9.2. |
mora se osigurati da osposobljavanje za preživljavanje u vodi uključuje djelovanje i uporabu osobne plivačke opreme u vodi za svakog člana kabinske posade i obuku za uporabu splavi za spašavanje ili slične opreme, kao i konkretne vježbe u vodi. |
ĐRILOG VI.
ZAHTJEVI ZA NADLEŽNO TIJELO ZA ČLANOVE POSADE ZRAKOPLOVA
[DIO-ARA]
PODDIO GEN
OPĆENITI ZAHTJEVI
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.GEN.105 Definicije
Za potrebe ovog dijela i dijela-ORA, primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
‚Prihvatljivi načini usklađivanja (AMC)’ su neobvezujući standardi usvojeni od Agencije kako bi ilustrirali načine uspostavljanja usklađenosti s Osnovnom uredbom i njenim Provedbenim pravilima; |
2. |
‚Alternativni načini usklađivanja’ su oni koji predlažu alternativu postojećem AMC-u ili oni koji predlažu nove načine uspostavljanja usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima za koje od Agencije nije usvojen pripadajući AMC; |
3. |
‚Odobrena organizacija za osposobljavanje (ATO)’ znači organizaciju kvalificiranu za stjecanje ili održavanje odobrenja za provođenje osposobljavanja za dozvole pilota i pripadajućih ovlaštenja i certifikata; |
4. |
‚Model uređaja za vježbanje osnovnih instrumentalnih procedura (BITD model)’ znači definirana kombinacija hardvera i softvera, koji posjeduje BITD kvalifikaciju; |
5. |
‚Specifikacije certificiranja (CS)’ su tehnički standardi usvojeni od Agencije koje indiciraju načine za dokazivanje usklađenosti s Osnovnom uredbom i njenim Provedbenim pravilima i koje organizacija može koristiti u svrhu certificiranja; |
6. |
‚Instruktor letenja (FI)’ znači instruktor koji posjeduje privilegije provođenja osposobljavanja na zrakoplovu, u skladu s dijelom-FCL; |
7. |
‚Uređaj za osposobljavanje koji simulira let (FSTD)’ znači uređaj za osposobljavanje koji je:
|
8. |
‚Kvalifikacija FSTD-a’ znači razina tehničke sposobnosti FSTD-a kako je definirano u dokumentima o usklađenosti; |
9. |
‚Korisnik FSTD-a’ znači organizacija ili osoba koja zahtijeva osposobljavanje, provjere ili ispitivanje kroz upotrebu FSTD-a od ATO-a; |
10. |
‚Prizemljavanje’ znači formalna zabrana zrakoplovu za polijetanje i poduzimanje takvih mjera kako su potrebne da bi se zadržao; |
11. |
‚Materijal s uputama (GM)’ znači neobvezujući materijal razvijen od Agencije koji pomaže da se ilustrira značenje zahtjeva ili specifikacije i koji se koristi kako bi podupro interpretaciju Osnovne uredbe, njenih Provedbenih pravila i AMC-a; |
12. |
‚ARO RAMP’ znači poddio RAMP Priloga II. Uredbi o letačkim operacijama; |
13. |
‚Drugi uređaj za osposobljavanje (OTD)’ znači pomagala za osposobljavanje pilota, osim FSTD-a, koji omogućuju osposobljavanje kad potpuno letačko okruženje nije potrebno; |
14. |
‚Dio-ARA’ znači Prilog. VI. Uredbi o članovima posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu; |
15. |
‚Dio-ORO’ znači Prilog III. Uredbi o letačkim operacijama; |
16. |
‚Dio-CC’ znači Prilog V. Uredbi o članovima posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu; |
17. |
‚Dio-FCL’ znači Prilog I. Uredbi o članovima posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu; |
18. |
‚Dio-MED’ znači Prilog IV. Uredbi o članovima posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu; |
19. |
‚Dio-ORA’ znači Prilog VII. Uredbi o članovima posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu; |
20. |
‚Osnovno mjesto poslovanja’ znači glavni ured ili registrirani ured organizacije unutar kojeg se odvijaju glavne financijske funkcije i operativna kontrola aktivnosti koje se odnose na ovu Uredbu; |
21. |
‚Upute za provođenje kvalifikacijskih testova (QTG)’ znači dokument određen da dokaže da kvalitete performansi i rukovanja FSTD-a predstavljaju određeni zrakoplov, klasu aviona ili tip helikoptera, koje su simulirane unutar propisanih ograničenja i da su svi primjenjivi zahtjevi zadovoljeni. QTG uključuje i podatke o zrakoplovu, klasi aviona ili tipa helikoptera i podatke FSTD-a koji se koriste kako bi poduprli validaciju. |
ARA.GEN.115 Dokumentacija nadzora
Nadležno tijelo će osigurati sve pravne akte, standarde, pravila, tehničke publikacije i povezane dokumente relevantnom osoblju kako bi im se omogućilo izvođenje zadataka i izvršavanje svojih obaveza
ARA.GEN.120 Načini usklađivanja
(a) |
Agencija će razviti prihvatljive načine usklađivanja (AMC) koji se mogu koristiti kako bi se uspostavila usklađenost s Uredbom 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima. Kad se uskladi s AMC-om, znači da su se zadovoljili povezani zahtjevi Provedbenih pravila. |
(b) |
Alternativni načini usklađivanja se mogu koristiti kako bi se uspostavila usklađenost s Provedbenim pravilima. |
(c) |
Nadležno tijelo će uspostaviti sustav kako bi dosljedno evaluirali da svi alternativni načini udovoljavanja koja koristi ili koja koriste organizacije i osobe pod njihovim nadzorom omogućuju uspostavljanje usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njenih Provedbenih pravila. |
(d) |
Nadležno tijelo će evaluirati sve alternativne načine udovoljavanja koje predloži organizacija u skladu s ORA.GEN.120 analizirajući dostavljenu dokumentaciju i, ako smatra da je potrebno, provesti inspekciju u organizaciji. Kad nadležno tijelo ustanovi da su alternativni načini udovoljavanja u skladu s Provedbenim pravilima, bez odgode će:
|
(e) |
Kad nadležno tijelo koristi alternativne načine udovoljavanja kako bi postiglo usklađivanje s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima, ono će:
Nadležno tijelo će osigurati Agenciji potpun opis alternativnih načina udovoljavanja, uključujući sve revizije procedura koje mogu biti relevantne, kao i procjenu kojom dokazuje da je udovoljeno Provedbenim pravilima. |
ARA.GEN.125 Informacije za Agenciju
(a) |
Nadležno tijelo će bez odgode obavijestiti Agenciju u slučaju bilo kakvih značajnih problema s implementacijom Uredbe (EZ) br. 216/2008 i njenih Provedbenih pravila. |
(b) |
Nadležno tijelo će obavijestiti Agenciju o svim za sigurnost značajnim informacijama koje proizlaze iz izvještaja o događajima koje je zaprimila. |
ARA.GEN.135 Reakcija na problem sigurnosti bez odgode
(a) |
Bez utjecaja na Direktivu 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), nadležno tijelo će implementirati sustav za prikladno skupljanje, analizu i distribuciju informacija o sigurnosti. |
(b) |
Agencija će implementirati sustav za prikladnu analizu svih relevantnih informacija o sigurnosti koje zaprimi i mora bez daljnje odgode dostaviti državama članicama i Komisiji sve informacije, uključujući preporuke ili korektivne aktivnosti koje se moraju poduzeti, potrebne zbog pravodobne reakcije na problem o sigurnosti koji uključuje proizvode, dijelove, alate, osobe ili organizacije koje su predmet Uredbe (EZ) br. 216/2008 i njenih Provedbenih pravila. |
(c) |
Nakon zaprimanja informacija iz (a) i (b), nadležno tijelo će poduzeti prikladne mjere kako bi ispravno pristupilo problemu o sigurnosti. |
(d) |
O mjerama poduzetima pod (c) će se bez odgode obavijestiti sve osobe ili organizacije koje ih moraju ispuniti u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima. Nadležno tijelo će također obavijestiti Agenciju o tim mjerama i, kad je potrebna zajednička aktivnost, ostale države članice kojih se to tiče. |
ODJELJAK II.
Upravljanje
ARA.GEN.200 Sustav upravljanja
(a) |
Nadležno tijelo će uspostaviti i održavati sustav upravljanja, uključujući najmanje:
|
(b) |
Nadležno tijelo mora, za svako područje aktivnosti, uključujući sustav upravljanja, imenovati jednu ili više osoba koje će imati odgovornost za upravljanje relevantnim zadacima. |
(c) |
Nadležno tijelo će uspostaviti procedure za sudjelovanje u međusobnoj razmjeni svih potrebnih informacija i pomoći s drugim nadležnim tijelima kojih se to tiče uključujući izdane nalaze i naknadne poduzete aktivnosti kao rezultat nadzora osoba i organizacija koje provode aktivnosti na području države članice, ali su certificirane od druge države članice ili Agencije. |
(d) |
Preslika svih procedura povezanih s sustavom upravljanja i dopune i izmjene istih moraju biti dostupne Agenciji u svrhu standardizacije. |
ARA.GEN.205 Dodjeljivanje zadataka kvalificiranim subjektima
(a) |
Relevantni zadaci u svrhu inicijalnog certificiranja ili kontinuiranog nadzora osoba ili organizacija koji su predmet Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenih Provedbenih pravila bit će dodijeljeni samo kvalificiranim subjektima država članica. Kada dodjeljuje zadatke, nadležno tijelo će osigurati da ima:
|
(b) |
Nadležno tijelo će osigurati da interni proces audita i proces upravljanja sigurnosnim rizicima zahtijevani točkom ARA.GEN.200(a)(4) pokriva sve procese certificiranja i kontinuiranog nadzora koji se provodi u njegovo ime. |
ARA.GEN.210 Promjene u sustavu upravljanja
(a) |
Nadležno tijelo mora imati uspostavljen sustav koji će identificirati promjene koje utječu na njegovu sposobnost za provođenje svojih zadataka i izvršenja dužnosti kako je definirano u Uredbi (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima. Ovaj sustav mora omogućiti nadležnom tijelu da poduzima aktivnosti kako je odgovarajuće kako bi osiguralo da njegov sustav upravljanja ostane prikladan i učinkovit. |
(b) |
Nadležno tijelo mora ažurirati svoj sustav upravljanja u skladu sa svim promjenama Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima pravovremeno, kako bi se osigurala učinkovita implementacija. |
(c) |
Nadležno tijelo će obavijestiti Agenciju o promjenama koje utječu na njegovu sposobnost za provođenje zadataka i izvršenja dužnosti kako je definirano u Uredbi (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima. |
ARA.GEN.220 Čuvanje zapisa
(a) |
Nadležno tijelo će uspostaviti sustav čuvanja zapisa osiguravajući prikladno skladištenje, pristup i pouzdano praćenje:
|
(b) |
Nadležno tijelo će održavati popis svih certifikata organizacija, certifikata FSTD kvalifikacija i dozvola, certifikata i potvrda osoblja koje ih je izdalo. |
(c) |
Svi zapisi će se čuvati najmanje u razdoblju specificiranom ovom Uredbom. U slučaju odsutnosti takve indikacije, zapisi će se čuvati najmanje 5 godina ovisno o primjenjivom zakonu o zaštiti podataka. |
ODJELJAK III.
Nadzor, certificiranje i postupci poduzimanja prisilnih mjera u svrhu osiguranja primjene propisa
ARA.GEN.300 Nadzor
(a) |
Nadležno tijelo će verificirati:
|
(b) |
Verifikacija će:
|
(c) |
Opseg nadzora definiranog u (a) i (b) mora uzeti u obzir rezultate aktivnosti prijašnjih nadzora i sigurnosne prioritete. |
(d) |
Bez obzira na stručnosti države članice i njihove obaveze iz ARO.RAMP, opseg aktivnosti nadzora obavljenih na području države članice od osoba ili organizacija uspostavljenih ili nastanjenih u drugoj državi članici će biti određen na temelju sigurnosnih prioriteta, kao i na aktivnostima prijašnjih nadzora. |
(e) |
Gdje aktivnost osobe ili organizacije uključuje više od jedne države članice ili Agenciju, nadležno tijelo odgovorno za nadzor pod (a) može pristati da zadatke nadzora provodi nadležno tijelo(tijela) države članice(a) gdje se aktivnosti događaju, ili Agencija. Bilo koja osoba ili organizacija koja je subjekt takvog dogovora će biti informirana o postojanju dogovora i o njegovom opsegu. |
(f) |
Nadležno tijelo će sakupiti i obraditi sve informacije koje smatraju da su korisne za nadzor, uključujući inspekcije na rampi i nenajavljene inspekcije. |
ARA.GEN.305 Program nadzora
(a) |
Nadležno tijelo će uspostaviti i održavati program nadzora koji obuhvaća aktivnosti nadzora zahtijevanog u ARA.GEN.300 i ARO.RAMP-u. |
(b) |
Za organizacije certificirane od nadležnog tijela i imatelje certifikata FSTD kvalifikacija, program nadzora mora biti razvijen, vodeći računa o specifičnoj prirodi tih organizacija, kompleksnosti aktivnosti, rezultata prijašnjih certifikacija i/ili aktivnosti nadzora i mora biti temeljeno na procjeni pripadajućih rizika. Uključivat će unutar svakog planiranog ciklusa nadzora:
|
(c) |
Za organizacije certificirane od nadležnog tijela i za imatelje certifikata FSTD kvalifikacije primjenjivat će se planiran ciklus nadzora koji neće biti dulji od 24 mjeseca. Planiran ciklus nadzora može se smanjiti ako postoji dokaz da je sigurnosna izvedba organizacije ili imatelja certifikata FSTD kvalifikacije smanjena. Planiran ciklus nadzora može biti proširen na najviše 36 mjeseci ako je nadležno tijelo utvrdilo da je, tijekom posljednja 24 mjeseca:
Planiran ciklus nadzora može nadalje biti proširen na maksimalno 48 mjeseci ako je, uz sve navedeno gore, organizacija uspostavila, i nadležno tijelo odobrilo, efikasan kontinuiran sustav prijavljivanja nadležnom tijelu u vezi sigurnosne izvedbe i u skladu s propisima same organizacije. |
(d) |
Za osobe koje posjeduju dozvole, certifikate, ovlaštenja ili potvrde izdane od nadležnog tijela program nadzora će uključivati inspekcije, uključujući nenajavljene inspekcije, kako je prikladno. |
(e) |
Program nadzora će uključivati zapise datuma kad su auditi, inspekcije i sastanci planirani i kad su takvi auditi, inspekcije i sastanci održani. |
ARA.GEN.310 Procedura inicijalne certifikacije – organizacije
(a) |
Nakon zaprimanja zahtjeva za inicijalno stjecanje certifikata od organizacije, nadležno tijelo će verificirati usklađenost organizacije s primjenjivim zahtjevima. |
(b) |
Kad se ustanovi da je organizacija u skladu s primjenjivim zahtjevima, nadležno tijelo će izdati certifikat(-e), kako je ustanovljeno u dodacima III. i V. ovoga dijela. Certifikati će biti izdani na neograničeno vrijeme. Privilegije i opseg aktivnosti za koje je organizacija odobrena će biti specificirane u uvjetima odobrenja priloženom certifikatu(-ima). |
(c) |
Kako bi se omogućilo organizaciji da implementira promjene bez prethodnog odobrenja nadležnog tijela u skladu s ORA.GEN.130, nadležno tijelo će odobriti proceduru koju podnese organizacija definirajući opseg takvih promjena i opisujući kako će se upravljati takvim promjenama i kako će se one prijavljivati. |
ARA.GEN.315. Procedura za izdavanje, produžavanje, obnavljanje ili promjenu dozvola, ovlaštenja, certifikata ili potvrda – osobe
(a) |
Nakon što zaprimi zahtjev za stjecanje, produžavanje, obnavljanje ili promjenu dozvole, ovlaštenja, certifikata ili potvrde osobe i bilo koju potkrepljujuću dokumentaciju, nadležno tijelo će verificirati ispunjava li podnositelj zahtjeva primjenjive zahtjeve. |
(b) |
Kad ustanovi da podnositelj zahtjeva udovoljava primjenjivim zahtjevima, nadležno tijelo će izdati, produžiti, obnoviti ili promijeniti dozvolu, certifikat, ovlaštenje ili potvrdu. |
ARA.GEN.330 Promjene – organizacije
(a) |
Nakon što zaprimi zahtjev za promjenu koja zahtijeva prethodno odobrenje, nadležno tijelo će prije nego izda odobrenje procijeniti verificirati usklađenost organizacije s primjenjivim zahtjevima. Nadležno tijelo će propisati uvjete pod kojima organizacija može izvoditi operacije tijekom promjene, osim ako nadležno tijelo utvrdi da certifikat organizacije mora biti suspendiran. Kad ustanovi da organizacija udovoljava primjenjivim zahtjevima, nadležno tijelo će odobriti promjenu. |
(b) |
Bez obzira na bilo koje dodatne prisilne mjere za osiguranje provođenja propisa, kad organizacija implementira promjene koje zahtijevaju prethodno odobrenje bez da je prethodno zaprimila odobrenje nadležnog tijela iz (a), nadležno tijelo će suspendirati, ograničiti, ili ukinuti certifikat organizacije. |
(c) |
Za promjene koje ne zahtijevaju prethodno odobrenje, nadležno tijelo će procijeniti je li informacija dostavljena u obavijesti od organizacije u skladu s ORA.GEN.130 kako bi verificirala usklađenost s primjenjivim zahtjevima. U slučaju da ne udovoljava zahtjevima, nadležno tijelo će:
|
ARA.GEN.350 Nalazi i korektivne aktivnosti – organizacije
(a) |
Nadležno tijelo će za nadzor u skladu s ARA.GEN.300(a) imati sustav za analiziranje nalaza u svrhu utvrđivanja značaja na sigurnost. |
(b) |
Nadležno tijelo će izdati nalaz razine 1 kad utvrdi značajnu neusklađenost s primjenjivim zahtjevima Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima, s procedurama i priručnicima organizacije ili s uvjetima odobrenja ili certifikata koja smanjuje sigurnost ili ozbiljno dovodi u opasnost sigurnost letenja. Nalazi razine 1 uključuju:
|
(c) |
Nadležno tijelo će izdati nalaz razine 2 kad utvrdi bilo kakvu neusklađenost primjenjivih zahtjeva Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenih Provedbenih pravila, s procedurama i priručnicima organizacije ili s uvjetima odobrenja ili certifikata koja bi mogla smanjiti razinu sigurnosti ili dovesti u opasnost sigurnost letenja. |
(d) |
Kad se utvrdi nalaz tijekom nadzora ili na bilo koji drugi način, nadležno tijelo će, bez obzira na bilo koju dodatnu aktivnost zahtijevanu Uredbom (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima, dostaviti nalaz organizaciji u pisanom obliku i zahtijevati korektivnu aktivnost povezanu s utvrđenom neusklađenošću. Gdje je relevantno, nadležno tijelo će obavijestiti državu u kojoj je zrakoplov registriran.
|
(e) |
Bez obzira na dodatne prisilne mjere u svrhu osiguranja primjene propisa, kad nadležno tijelo države članice koje djeluje prema odredbama ARA.GEN.300(d) identificira bilo kakvu neusklađenost s primjenjivim zahtjevima Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenih Provedbenih pravila u organizaciji certificiranoj od nadležnog tijela druge države članice ili Agencije, obavijestit će nadležno tijelo i indicirati razinu nalaza. |
ARA.GEN.355 Nalazi i prisilne mjere za osiguranje provođenja propisa – osobe
(a) |
Ako, tijekom nadzora ili na bilo koji drugi način, nadležno tijelo odgovorno za nadzor u skladu s ARA.GEN.300(a) pronađe dokaz koji pokazuje neusklađenost s primjenjivim zahtjevima za osobu koja posjeduje dozvolu, certifikat, ovlaštenje ili potvrdu izdanu u skladu s Uredbom (EZ) broj 216/2008 i njenim Provedbenim pravilima, nadležno tijelo će podići nalaz, zabilježiti ga i obavijestiti imatelja dozvole, certifikata, ovlaštenja ili potvrde u pisanom obliku. |
(b) |
Kad se takav nalaz podigne, nadležno tijelo će provesti istragu. Ako se nalaz potvrdi, nadležno tijelo će:
|
(c) |
Kada je primjenjivo, nadležno tijelo će obavijestiti osobu ili organizaciju koja je izdala certifikat o zdravstvenoj sposobnosti ili potvrdu. |
(d) |
Bez obzira na daljnje prisilne mjere za osiguranje provođenja propisa, kad nadležno tijelo države članice koje djeluje u skladu s odredbama ARA.GEN.300(d) pronađe dokaz o neusklađenosti s primjenjivim zahtjevima za osobu koja posjeduje dozvolu, certifikat, ovlaštenje ili potvrdu izdanu od nadležnog tijela bilo koje države članice, ono će o tome obavijestiti to nadležno tijelo. |
(e) |
Ako se, tijekom nadzora ili na bilo koji drugi način, pronađe dokaz koji dokazuje neusklađenost s primjenjivim zahtjevima za osobu koja je predmet zahtjeva iz Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njenih Provedbenih pravila, a ne posjeduje dozvolu, certifikat, ovlaštenje ili potvrdu izdani u skladu s tom Uredbom i njenim Provedbenim pravilima, nadležno tijelo koje je identificiralo neusklađenost će poduzeti prisilne mjere za osiguranje provođenja propisa potrebne kako bi se spriječio nastavak neusklađenosti. |
PODDIO FCL
SPECIFIČNI ZAHTJEVI VEZANI NA LICENCIRANJE LETAČKE POSADE
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.FCL.120 Čuvanje zapisa
Dodatno zapisima zahtijevanih iz ARA.GEN.220(a), nadležno tijelo će u sustav čuvanja zapisa uključiti i rezultate ispita iz teorijskog znanja i procjene vještina pilota.
ODJELJAK II.
Dozvole, ovlaštenja i certifikati
ARA.FCL.200 Procedure za izdavanje, produžavanje i obnavljanje dozvola, ovlaštenja ili certifikata
(a) |
Izdavanje dozvola i ovlaštenja. Nadležno tijelo će izdati dozvolu pilota i pripadajuća ovlaštenje, koristeći format određen u Dodatku I. ovog dijela. |
(b) |
Izdavanje certifikata instruktora i ispitivača. Nadležno tijelo će izdati certifikat instruktora ili ispitivača kao:
|
(c) |
Upis u dozvole od ispitivača. Prije nego specifično autorizira određene ispitivače da produžavaju ili obnavljaju ovlaštenja ili certifikate, nadležno tijelo će razviti odgovarajuće procedure. |
ARA.FCL.205 Nadzor ispitivača
(a) |
Nadležno tijelo će razviti program nadzora kako bi moglo nadgledati provođenje i izvođenje ispitivača uzimajući u obzir:
|
(b) |
Nadležno tijelo će održavati popis ispitivača koje je certificirao i ispitivača certificiranih od drugih nadležnih tijela koji koriste privilegije na njegovom području i za koje je nadležno tijelo provelo brifing u skladu s FCL.1015(c)(2). Popis će sadržavati privilegije ispitivača i bit će objavljen i ažuriran od nadležnog tijela. |
(c) |
Nadležno tijelo će razviti procedure određivanja ispitivača za provođenje ispita praktične osposobljenosti. |
ARA.FCL.210 Informacije za ispitivače
Nadležno tijelo može ispitivačima koje je certificiralo i ispitivačima certificiranim od drugih nadležnih tijela koji koriste svoje privilegije na njegovom području dostaviti sigurnosne kriterije na koje trebaju obratiti pozornost kaa provode ispite praktične osposobljenosti i provjere stručnosti na zrakoplovu.
ARA.FCL.215 Razdoblje valjanosti
(a) |
Kad izdaje ili obnavlja ovlaštenje ili certifikat, nadležno tijelo ili, u slučaju produljenja, ispitivač posebno autoriziran od nadležnog tijela, će produžiti razdoblje valjanosti do kraja relevantnog mjeseca. |
(b) |
Kad produljuje ovlaštenje, certifikat ispitivača ili instruktora, nadležno tijelo, ili ispitivač posebno autoriziran od nadležnog tijela, će produžiti razdoblje valjanosti ovlaštenja ili certifikata do kraja relevantnog mjeseca. |
(c) |
Nadležno tijelo, ili ispitivač posebno autoriziran od nadležnog tijela, će upisati datum isteka u dozvolu ili certifikat. |
(d) |
Nadležno tijelo može razviti procedure kojima će se dopustiti da se privilegije imatelja dozvole ili certifikata u koriste u razdoblju najduže do 8 tjedana nakon što je uspješno položio primjenjiv ispit(e), dok se ne upiše valjanost u dozvolu ili certifikat. |
ARA.FCL.220 Procedura za ponovno izdavanje dozvole pilota
(a) |
Nadležno tijelo će ponovno izdati dozvolu kad god je to potrebno zbog administrativnih razloga i:
|
(b) |
Samo valjana ovlaštenja i certifikati će se prepisati u novi obrazac dozvole. |
ARA.FCL.250 Ograničenje, suspenzija i ukidanje dozvole, ovlaštenja i certifikata
(a) |
Nadležno tijelo će ograničiti, suspendirati ili ukinuti kako je primjenjivo dozvolu pilota i pripadajuća ovlaštenja ili certifikate u skladu s ARA.GEN.355 u, ali ne ograničeno, sljedećim okolnostima:
|
(b) |
Nadležno tijelo također može ograničiti, suspendirati ili ukinuti dozvolu, ovlaštenje ili certifikat na temelju pisanog zahtjeva imatelja dozvole ili certifikata. |
(c) |
Svi ispiti praktične osposobljenosti, provjere stručnosti i procjene stručnosti provedene tijekom suspenzije ili nakon ukidanja certifikata ispitivača neće biti valjane. |
ODJELJAK III.
Ispiti iz teorijskog znanja
ARA.FCL.300 Procedure provođenja ispita
(a) |
Nadležno tijelo će uspostaviti potrebne postupke i procedure koje će omogućiti podnositeljima zahtjeva da pristupaju ispitima iz teorijskog znanja u skladu s primjenjivim zahtjevima dijela-FCL. |
(b) |
U slučaju ATPL-a, MPL-a, CPL-a i IR-a, te procedure će udovoljavati sljedećem:
|
(c) |
Nadležno tijelo će obavijestiti podnositelje zahtjeva o jezicima koji su dostupni za polaganje ispita. |
(d) |
Nadležno tijelo će uspostaviti odgovarajuće procedure kako bi se osigurao integritet polaganja ispita. |
(e) |
Ako nadležno tijelo ustanovi da podnositelj zahtjeva ne udovoljava procedurama za polaganje ispita tijekom polaganja ispita, to će se procijeniti kao pad, bilo iz ispita iz pojedinog predmeta ili cijelog ispita. |
(f) |
Nadležno tijelo će zabraniti podnositeljima zahtjeva za koje se dokaže da su varali na ispitu polaganje ispita u razdoblju od najmanje 12 mjeseci od datuma kad ih se ulovilo u varanju. |
PODDIO CC
SPECIFIČNI ZAHTJEVI ZA KABINSKU POSADU
ODJELJAK I.
Potvrde kabinske posade
ARA.CC.100 Procedure za potvrde kabinske posade
(a) |
Nadležno tijelo će uspostaviti procedure za izdavanje, čuvanje zapisa i nadzor potvrda kabinske posade u skladu s ARA.GEN.315, ARA.GEN.220 i ARA.GEN.300. |
(b) |
Potvrde kabinske posade će izdavati, koristeći format i specifikacije utvrđene u Dodatku II. ovog dijela; ili
|
(c) |
Nadležno tijelo će objaviti:
|
ARA.CC.105 Suspenzija ili ukidanje potvrde kabinske posade
Nadležno tijelo mora poduzeti mjere u skladu s ARA.GEN.355, uključujući suspenziju ili ukidanje potvrde kabinske posade, u sljedećim slučajevima:
(a) |
kod neusklađenosti s dijelom-CC ili s primjenjivim zahtjevima dijela-ORO i dijela-CAT, kad je uočen sigurnosni problem; |
(b) |
stjecanje ili održavanje valjanost potvrde kabinske posade krivotvorenjem podnesenih dokumentacijskih dokaza; |
(c) |
korištenje privilegija potvrda kabinske posade pod utjecajem alkohola ili droga; i |
(d) |
postoje dokazi o zloupotrebi i nelegalnom korištenju potvrde kabinske posade. |
ODJELJAK II.
Organizacije koje provode osposobljavanje kabinske posade ili izdaju potvrde kabinske posade
ARA.CC.200 Odobrenje organizacija koje provode osposobljavanje kabinske posade ili izdaju potvrde kabinske posade
(a) |
Prije izdavanja odobrenja organizaciji za osposobljavanje ili operatoru komercijalnog zračnog prijevoza za provođenje osposobljavanja kabinske posade, nadležno tijelo će verificirati da:
|
(b) |
Ako se, unutar država članica, može odobriti organizacija za izdavanje potvrde kabinske posade nadležno tijelo će izdati odobrenja samo onim organizacijama koje su usklađene sa zahtjevima navedenim u (a). Prije davanja takvog odobrenja, nadležno tijelo će:
|
PODDIO ATO
SPECIFIČNI ZAHTJEVI POVEZANI S ODOBRENIM ORGANIZACIJAMA ZA OSPOSOBLJAVANJE (ATO-ovi)
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.ATO.105 Program nadzora
Program nadzora za ATO-ove mora uključivati nadgledanje standarda tečajeva, uključujući uzimanje uzoraka letova osposobljavanja s učenicima pilotima, ako je prikladno s obzirom na zrakoplov koji se koristi.
ARA.ATO.120 Čuvanje zapisa
Osim zapisa zahtijevanih u ARA.GEN.220, nadležno tijelo mora uključiti u svoj sustav čuvanja zapisa detalje tečajeva koje provodi ATO, i ako je primjenjivo, zapise povezane s FSTD-ovima koji se koriste za osposobljavanje.
PODDIO FSTD
SPECIFIČNI ZAHTJEVI POVEZANI S KVALIFIKACIJOM UREĐAJA ZA OSPOSOBLJAVANJE KOJI SIMULIRAJU LET (FSTD-ovi)
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.FSTD.100 Procedura inicijalnog pregleda
(a) |
Po primitku zahtjeva za izdavanje certifikata kvalifikacije FSTD-a, nadležno tijelo mora:
|
(b) |
Nadležno tijelo će odobriti QTG samo onda kad je završen inicijalni pregled FSTD-a i kad se sva odstupanja u QTG-u ponašaju na zadovoljstvo nadležnog tijela. QTG proizašao iz procedure inicijalnog pregleda postaje originalni QTG (MQTG), koji predstavlja temelj za kvalifikaciju FSTD-a i buduće periodične preglede FSTD-a. |
(c) |
Temelji kvalifikacije i specifični uvjeti.
|
ARA.FSTD.110 Izdavanje certifikata kvalifikacije FSTD-a
(a) |
Po završetku pregleda FSTD-a i kad je utvrđeno da FSTD udovoljava primjenjivim temeljima kvalifikacije u skladu s ORA.FSTD.210 i kad organizacija koja s njim operira udovoljava primjenjivim zahtjevima za održavanje kvalifikacije FSTD-a u skladu s ORA.FSTD.100, nadležno tijelo izdat će certifikat kvalifikacije FSTD-a neograničenog trajanja, koristeći obrazac kako je određeno u Dodatku IV. ovog dijela. |
ARA.FSTD.115 Privremena kvalifikacija FSTD-a
(a) |
U slučaju uvođenja novog zrakoplovnog programa, kad usklađenost sa zahtjevima određenim u ovom poddijelu za kvalifikaciju FSTD-a nisu mogući, nadležno tijelo može izdati privremenu razinu kvalifikacije FSTD-a. |
(b) |
Za simulatore letenja (FFS) privremena razina kvalifikacije odobrava se samo za razinu A, B ili C. |
(c) |
Privremena razina kvalifikacije bit će valjana do izdavanja konačne razine kvalifikacije i, u svakom slučaju, neće prelaziti 3 godine. |
ARA.FSTD.120 Kontinuiranost kvalifikacije FSTD-a
(a) |
Nadležno tijelo će kontinuirano nadgledati organizaciju koja operira FSTD-om kako bi utvrdilo da:
|
(b) |
Nadležno tijelo provodit će periodične preglede FSTD-a u skladu s procedurama definiranim u ARA.FSTD.100. Navedeni pregledi provodit će se:
|
ARA.FSTD.130 Promjene
(a) |
Po primitku zahtjeva za odobrenje bilo koje promjene certifikata kvalifikacije FSTD-a, nadležno tijelo mora ispuniti zahtjeve primjenjivih elemenata procedure za inicijalni pregled kao što je opisano u ARA.FSTD.100(a) i (b). |
(b) |
Nadležno tijelo može provesti specifični pregled uslijed većih promjena ili kad se sumnja da sposobnost FSTD-a nije na inicijalno odobrenoj razini kvalifikacije. |
(c) |
Nadležno tijelo će uvijek provesti specifični pregled prije izdavanja odobrenja za višu razinu kvalifikacije FSTD-a. |
ARA.FSTD.135 Nalazi i korektivne mjere – certifikat kvalifikacije FSTD-a
Nadležno tijelo će ograničiti, suspendirati ili oduzeti, kako je primjenjivo, certifikat kvalifikacije FSTD-a u skladu s ARA.GEN.350, ali ne ograničeno na navedeno, i u sljedećim okolnostima:
(a) |
ishođenje certifikata kvalifikacije FSTD-a falsificiranjem podnesenih dokumentacijskih dokaza; |
(b) |
organizacija koja operira FSTD-om ne može više dokazati da je FSTD usklađen s odobrenom razinom kvalifikacije; ili |
(c) |
organizacija koja operira FSTD-om više ne ispunjava primjenjive zahtjeve dijela-ORA. |
ARA.FSTD.140 Čuvanje zapisa
Osim zapisa zahtijevanih u ARA.GEN.220, nadležno tijelo mora čuvati i ažurirati listu kvalificiranih FSTD-ova koje nadgleda, datume kad ističe razdoblje pregleda i datumi kad su ti pregledi provedeni.
PODDIO AeMC
SPECIFIČNI ZAHTJEVI POVEZANI SA ZRAKOPLOVNO-MEDICINSKIM CENTRIMA (AeMC-ovi)
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.AeMC.110 Procedura inicijalnog certificiranja
Procedura certificiranja za AeMC mora slijediti odredbe propisane u ARA.GEN.310.
ARA.AeMC.150 Nalazi i korektivne mjere – AeMC
Ne dovodeći u pitanje ARA.GEN.350, nalazi razine 1 uključuju, ne ograničavajući se na sljedeće:
(a) |
neuspjeh u imenovanju voditelja AeMC-a; |
(b) |
neuspjeh u osiguravanju medicinske povjerljivosti zrakoplovno-medicinskih zapisa; i |
(c) |
neuspjeh u pružanju medicinskih i statističkih podataka nadležnom tijelu u svrhe nadzora. |
PODDIO MED
SPECIFIČNI ZAHTJEVI POVEZANI SA ZRAKOPLOVNO-MEDICINSKOM CERTIFIKACIJOM
ODJELJAK I.
Općenito
ARA.MED.120 Medicinski procjenitelji
Nadležno tijelo mora imenovati jednog ili više liječnika procjenitelja zbog poslova opisanih u ovom odjeljku. Medicinski procjenitelj mora biti licenciran i kvalificiran u medicini i imati:
(a) |
poslijediplomsko radno iskustvo u medicini od najmanje 5 godina; |
(b) |
posebno znanje i iskustvo u zrakoplovnoj medicini; i |
(c) |
specifično osposobljavanje iz medicinske certifikacije. |
ARA.MED.125 Upućivanje nadležnom tijelu za izdavanje dozvola
Kad AeMC, ili zrakoplovno-medicinski ispitivač (AME) donese odluku o sposobnosti podnositelja zahtjeva nadležnom tijelu za izdavanje dozvole:
(a) |
medicinski procjenitelj ili medicinsko osoblje koje je odredio nadležno tijelo mora procijeniti relevantnu medicinsku dokumentaciju i zatražiti dodatnu medicinsku dokumentaciju, liječničke preglede i pretrage kad je to potrebno; i |
(b) |
medicinski procjenitelj mora utvrditi sposobnost podnositelja zahtjeva za izdavanje certifikata o zdravstvenoj sposobnosti s jednim ili više ograničenja ako je potrebno. |
ARA.MED.130 Format certifikata o zdravstvenoj sposobnosti
Format certifikata o zdravstvenoj sposobnosti mora biti u skladu s Dodatkom VI. ovog dijela.
ARA.MED.135 Zrakoplovno-medicinski obrasci
Nadležno tijelo mora koristiti obrasce za:
(a) |
obrazac zahtjeva za certifikat o zdravstvenoj sposobnosti; |
(b) |
obrazac izvještaja liječničkog pregleda za podnositelje zahtjeva za kategoriju 1 i kategoriju 2; i |
(c) |
obrazac izvještaja liječničkog pregleda za podnositelje zahtjeva za dozvolu pilota lakog zrakoplova (LAPL). |
ARA.MED.145 GMP obavijest nadležnom tijelu
Nadležno tijelo, kad je primjenjivo, mora uspostaviti proces obavještavanja za liječnike opće/obiteljske medicine (GMP) radi osiguravanja da je GMP svjestan medicinskih zahtjeva propisanih u MED.B.095.
ARA.MED.150 Čuvanje zapisa
(a) |
Pored zapisa zahtijevanih u ARA.GEN.220, nadležno tijelo mora u svoj sustav čuvanja zapisa uključiti detalje zrakoplovno-medicinskih liječničkih pregleda i procjena poslanih od AME-ova, AeMC-ova ili GMP-ova. |
(b) |
Svi zrakoplovno-medicinski zapisi imatelja dozvola moraju se čuvati najmanje 10 godina nakon isteka posljednjeg certifikata o zdravstvenoj sposobnosti. |
(c) |
Za potrebe zrakoplovno-medicinskih procjena i standardizacije, zrakoplovno-medicinski zapisi moraju biti dostupni nakon pismene suglasnosti podnositelja zahtjeva/imatelja dozvole:
|
(d) |
Nadležno tijelo može zrakoplovno-medicinske zapise učiniti dostupnim za druge svrhe od onih navedenih u (c) u skladu s Direktivom 95/46/EZ kako je implementirano u nacionalnom zakonodavstvu. |
(e) |
Nadležno tijelo mora voditi popise:
Ti će popisi biti dostupni drugim državama članicama i Agenciji na zahtjev. |
ODJELJAK II.
Zrakoplovno-medicinski ispitivači (AME-ovi)
ARA.MED.200 Postupak izdavanja, produžavanja, obnavljanja ili promjene AME certifikata
(a) |
Procedura certificiranja AME-a mora slijediti odredbe propisane u ARA.GEN.315. Prije izdavanja certifikata, nadležno tijelo mora imati dokaze da je AME praksa u potpunosti opremljena za obavljanje zrakoplovno-medicinskih liječničkih pregleda u opsegu AME certifikata za koji je podnio zahtjev. |
(b) |
Kad utvrdi da je AME u skladu s primjenjivim zahtjevima, nadležno tijelo mora izdati, produžiti, obnoviti ili promijeniti AME certifikat na razdoblje od 3 godine, koristeci i obrazac ustanovljen u Dodatku VII. ovog dijela. |
ARA.MED.240 Liječnici opće/obiteljske medicine (GMP) koji rade kao AME-ovi
Nadležno tijelo države članice mora obavijestiti Agenciju i nadležna tijela drugih država članica ako se zrakoplovno-medicinski liječnički pregledi za LAPL na njihovom području mogu obavljati od GMP-ova.
ARA.MED.245 Kontinuirani nadzor AME-ova i GMP-ova
Kod izrade programa kontinuiranog nadzora navedenog u ARA.GEN.305, nadležno tijelo mora uzeti u obzir broj AME-ova i GMP-ova koji koriste svoje privilegije unutar područja gdje nadležno tijelo obavlja nadzor.
ARA.MED.250 Ograničenje, suspenzija ili oduzimanje AME certifikata
(a) |
Nadležno tijelo ce ograničiti, suspendirati ili oduzeti AME certifikat u sljedećim slučajevima:
|
(b) |
Certifkat AME mora se automatski ukinuti u bilo kojem od sljedećih slučajeva:
|
ARA.MED.255 Prisilne mjere za osiguranje provođenja propisa
Ako se tijekom nadzora ili na bilo koji drugi način, pronađe dokaz koji pokazuje odstupanje AeMC-a, AME-a ili GMP-a, tijelo nadležno za dozvole mora imati proces provjere certifikata o zdravstvenoj sposobnosti izdanih od tog AeMC-a, AME-a ili GMP-a i može ih učiniti nevažecim gdje je to potrebno radi osiguranja sigurnosti letenja.
ODJELJAK III.
Medicinska certifikacija
ARA.MED.315 Provjera liječničkih izvještaja
Nadležno tijelo za dozvole mora imati uspostavljen proces:
(a) |
provjere liječničkih pregleda i procjene izvještaja zaprimljenih od AeMC-ova, AME-ova i GMP-ova i obavještavanja istih o bilo kojim nedosljednostima, propustima ili greškama napravljenih u procesu procjenjivanja; i |
(b) |
asistiranja AME-ovima i AeMC-ovima na njihov zahtjev u vezi njihove odluke o zrakoplovno-medicinskoj sposobnosti u spornim slučajevima. |
ARA.MED.325 Procedura drugostupanjske procjene
Nadležno tijelo mora uspostaviti proceduru za razmatranje graničnih i spornih slučajeva s neovisnim medicinskim savjetnicima, s iskustvom u praksi zrakoplovne medicine, koji će razmotriti i preporučiti sposobnost podnositelja za medicinsku certifikaciju.
Dodatak I. PRILOGU VI. DIO-ARA
Dozvola člana letačke posade
Dozvola člana letačke posade izdana od države članice u skladu s dijelom-FCL će sadržavati sljedeće specifikacije:
(a) |
Sadržaj. Broj stavke uvijek mora biti ispisan u skladu s tekstom stavke. Stavke I do XI su ‚stalne’ stavke, a stavke XII do XIV su ‚promjenjive’ stavke, koje se mogu napisati na odvojenoj potvrdi. Odvojena potvrda mora biti jasno označena da je dio dozvole:
|
(b) |
Materijal. Papir ili drugi materijal koji se koristi mora spriječiti ili pokazati sve promjene i brisanja. Bilo koji upis ili brisanje u obrascu će biti jasno odobreno od nadležnog tijela. |
(c) |
Jezik. Dozvole će biti na nacionalnom jeziku (jezicima) i na engleskom i drugim jezicima ako nadležno tijelo smatra da je potrebno. |
Dodatak II. PRILOGU VI. DIO-ARA
Standardni EASA format za potvrdu kabinske posade
Potvrde kabinske posade izdane u skladu s dijelom-CC u državama članicama moraju biti u skladu sa sljedećim odredbama:
Upute:
(a) |
Potvrda kabinske posade mora sadržavati sve stavke navedene u EASA obrascu 142 u skladu s točkama od 1-12. |
(b) |
Veličina potvrde mora biti jedna osmina formata A4, tiskana na takvom papiru koji se teško može krivotvoriti i kojeg nije moguće lako izmijeniti ili brisati. |
(c) |
Dokument mora biti tiskan na engleskom i drugim jezicima, koje nadležno tijelo smatra primjerenim. |
(d) |
Dokument izdaje nadležno tijelo ili organizacija odobrena za izdavanje potvrde kabinske posade. U tom slučaju mora se navesti na potvrdi referenca odobrenja nadležnog tijela države članice. |
(e) |
Potvrda kabinske posade priznaje se u svim državama članicama i nije potrebno zamijeniti dokument prilikom rada u drugoj državi članici. |
Točka1 |
: |
Naslov ‚POTVRDA KABINSKE POSADE’ i pozivanje na dio-CC. |
||||
Točka 2 |
: |
Referentni broj na potvrdi mora započeti s UN kodom zemlje države članice nakon čega slijede najmanje dva posljednja broja godine izdavanja potvrde i samo za pojedinačnu upotrebu/broj prema kodu kojeg je odredilo nadležno tijelo (npr. BE-08 -xxxx). |
||||
Točka 3 |
: |
Država članica u kojoj se izdaje potvrda. |
||||
Točka 4 |
: |
Puno ime (prezime i ime) imatelja potvrde, kao što je navedeno u službenom identifikacijskom dokumentu. |
||||
Točke 5. i 6 |
: |
Datum i mjesto rođenja, kao i državljanstvo imatelja potvrde kao što je navedeno u službenom identifikacijskom dokumentu imatelja. |
||||
Točka 7 |
: |
Vlastoručni potpis |
||||
Točka 8 |
: |
Identifikacijski podaci o nadležnom tijelu države članice u kojoj se izdaje potvrda, upisuje se i dostavlja puni naziv nadležnog tijela, poštanska adresa, službeni pečat i logotip, ako je potrebno. |
||||
Točka 9 |
: |
Ako nadležno tijelo izdaje potvrdu kabinske posade, upisuje se naziv ‚nadležno tijelo’ i stavlja se službeni pečat ili žig. U slučaju odobrene organizacije, upisuju se detaljni podaci, puni naziv organizacije, poštanska adresa i logotip ako je primjenjivo,
|
||||
Točka 10 |
: |
Potpis ovlaštene službene osobe tijela koje izdaje potvrdu. |
||||
Točka 11 |
: |
Koristit će se standardni oblik datuma: npr. dan/mjesec/godina u cijelosti (npr. 22/02/2008). |
||||
Točka 12 |
: |
Iste rečenice na engleskom jeziku i njihov potpun i precizan prijevod na drugom jeziku, koje nadležno tijelo smatra odgovarajućim. |
Dodatak III. PRILOGU VI. DIO-ARA
Dodatak IV. PRILOGU VI. DIO-ARA
CERTIFIKAT KVALIFIKACIJE UREĐAJA ZA OSPOSOBLJAVANJE KOJI SIMULIRA LET
Uvod
EASA Obrazac 145 mora se koristiti za certifikat kvalifikacije FSTD-a. Navedeni dokument mora sadržavati FSTD specifikacije uključujući bilo koju limitaciju(-e) i specijalnu autorizaciju(-e) ili odobrenje(-a) kako je prikladno za predmetni FSTD.
Certifikat kvalifikacije će se ispisivati na engleskom jeziku, te na drugom jeziku (jezicima) kako odredi nadležno tijelo.
Konvertibilan FSTD mora imati odvojen certifikat kvalifikacije za svaki tip zrakoplova. Različiti motor i oprema na predmetnom FSTD-u ne zahtijevaju odvojen certifikat kvalifikacije. Svi certifikati kvalifikacije moraju imati serijski broj kojem prethodi oznaka u slovima, što će se odnositi samo na taj predmetni FSTD. Oznaka u slovima će biti specifična za nadležno tijelo koje izdaje certifikat.
Dodatak V. PRILOGU VI. DIO-ARA
Dodatak VI. PRILOGU VI. DIO-ARA
STANDARDNI EASA FORMAT CERTIFIKATA O ZDRAVSTVENOJ SPOSOBNOSTI
Certifikat o zdravstvenoj sposobnosti mora biti u skladu sa sljedećim specifikacijama:
(a) |
Sadržaj
|
(b) |
Materijal: Osim u slučaju LAPL-a izdanog od strane GMP-a papir ili drugi materijal koji se koristi mora spriječiti ili odmah pokazati bilo kakve promjene ili brisanja. Svaki unos ili brisanje u obrascu ce biti jasno odobreno od nadležnog tijela. |
(c) |
Jezik: Dozvole moraju biti napisane na nacionalnom jeziku i na engleskom i drugim jezicima kako nadležno tijelo smatra prikladnim. |
(d) |
Svi datumi na certifikatu o zdravstvenoj sposobnosti moraju biti napisani u formatu dd/mm/yyyy. |
(e) |
Standardni format certifikata o zdravstvenoj sposobnosti prikazan je u ovom Dodatku. |
Dodatak VII. PRILOGU VI. DIO-ARA
PRILOG VII.
ZAHJTEVI ZA ORGANIZACIJU ZA ČLANOVE POSADE ZRAKOPLOVA
[DIO-ORA]
PODDIO GEN
OPĆENITI ZAHTJEVI
ODJELJAK I.
Općenito
ORA.GEN.105 Nadležno tijelo
(a) |
za potrebe ovog dijela, nadležno tijelo koje provodi nadzor nad:
|
(b) |
Kad je FSTD smješten izvan područja država članica kojim operira organizacija certificirana od države članice, Agencija mora kvalificirati taj FSTD u koordinaciji s državom članicom koja je certificirala organizaciju koja operira predmetnim FSTD-om. |
ORA.GEN.115 Zahtjev za certifikat organizacije
(a) |
Zahtjev za certifikat organizacije ili dopunu postojećeg certifikata mora se izvršiti u obliku i prema pravilima uspostavljenima od nadležnog tijela, uzimajući u obzir primjenjive zahtjeve Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njezinih provedbenih pravila. |
(b) |
Podnositelji zahtjeva za inicijalni certifikat moraju dostaviti nadležnom tijelu dokumentaciju kojom će dokazati na koji način su usklađeni sa zahtjevima uspostavljenima u Uredbi (EZ) broj 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima. Predmetna dokumentacija mora uključivati procedure koje će opisivati kako će se upravljati promjenama koje ne zahtijevaju odobrenje i kako će se obavještavati nadležno tijelo. |
ORA.GEN.120 Načini udovoljavanja
(a) |
Alternativni načini udovoljavanja u odnosu na AMC usvojen od Agencije može se koristiti od organizacije kako bi se uspostavila usklađenost s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima. |
(b) |
Kad organizacija ima potrebu koristiti alternativni način udovoljavanja, ona mora, prije nego taj način udovoljavanja provede, dostaviti nadležnom tijelu cjelovit opis alternativnog načina udovoljavanja. Opis mora uključivati sve izmjene priručnika ili procedura koje mogu biti relevantne, kao i procjenu koja dokazuje da su ispunjeni zahtjevi Uredbe (EZ) br. 216/2008 i njena Provedbena pravila. Organizacija može implementirati predmetne načine udovoljavanja ako prethodno ishodi odobrenje od nadležnog tijela i nakon primitka obavijesti kako je opisano u ARA.GEN.120(d). |
ORA.GEN.125 Uvjeti odobrenja i privilegije organizacije
Certificirana organizacija mora ispunjavati uvjete opsega i privilegija koji su uspostavljeni u uvjetima odobrenja koje je priloženo certifikatu organizacije.
ORA.GEN.130 Promjene u organizacijama
(a) |
Bilo koja promjena koja utječe na:
mora zahtijevati prethodno odobrenje nadležnog tijela. |
(b) |
Za bilo koje promjene koje zahtijevaju prethodno odobrenje u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima, organizacija mora podnijeti zahtjev i ishoditi odobrenje izdano od nadležnog tijela. Zahtjev mora biti podnesen prije nego predmetna promjena stupi na snagu, kako bi se omogućilo nadležnom tijelu da utvrdi kontinuiranu usklađenost s Uredbom (EZ) br. 216/2008 i njezinim provedbenim pravilima i da izmijeni, ako je potrebno, certifikat organizacije i povezane uvjete odobrenja koje su priložene certifikatu. Organizacija mora osigurati nadležnom tijelu svu relevantnu dokumentaciju. Promjena će biti implementirana nakon primitka formalnog odobrenja nadležnog tijela u skladu s ARA.GEN.330. Organizacija mora operirati pod uvjetima koje je uspostavilo nadležno tijelo tijekom takvih promjena, kako je primjenjivo. |
(c) |
Sve promjene koje nisu podložne odobrenju moraju se kontrolirano provesti i o istom je potrebno obavijestiti nadležno tijelo kako je definirano procedurom odobrenom od nadležnog tijela u skladu s ARA.GEN.310(c). |
ORA.GEN.135 Kontinuirana valjanost
(a) |
Certifikat organizacije ostat će valjan pod uvjetom:
|
(b) |
Nakon oduzimanja ili zamjene certifikata isti mora biti vraćen nadležnom tijelu bez odgode. |
ORA.GEN.140 Pristup
U svrhu utvrđivanja usklađenosti s relevantnim zahtjevima Uredbe (EZ) broj 216/2008 i njezinim Provedbenim pravilima, organizacija mora osigurati pristup bilo kojem smještaju, zrakoplovu, dokumentu, zapisima, podacima, procedurama ili bilo kojoj drugoj materiji koja je relevantna aktivnosti koju provodi, a koja je pod certifikacijom, bez obzira je li ugovorena ili ne, bilo kojoj autoriziranoj osobi:
(a) |
nadležnog tijela kako je definirano u ORA.GEN.105; ili |
(b) |
tijela koje nastupa pod odredbama u ARA.GEN.300(d), ARA.GEN.300(e) ili ARO.RAMP. |
ORA.GEN.150 Nalazi
Nakon što zaprimi obavijest o nalazima, organizacija mora:
(a) |
utvrditi temeljni uzrok nastanka neusklađenosti; |
(b) |
odrediti plan korektivne akcije; i |
(c) |
dokazati implementaciju korektivne akcije na zadovoljstvo nadležnog tijela unutar usuglašenog razdoblja s nadležnim tijelom kako je određeno u ARA.GEN.350(d). |
ORA.GEN.155 Reakcija bez odgađanja na problem sigurnosti
Organizacija mora implementirati:
(a) |
svaku mjeru sigurnosti koja se zahtijeva od nadležnog tijela u skladu s ARA.GEN.135(c); i |
(b) |
svaku relevantnu obveznu sigurnosnu informaciju izdanu od Agencije, uključujući direktive o plovidbenosti. |
ORA.GEN.160 Izvještavanje o događajima
(a) |
Organizacija mora izvještavati nadležno tijelo, i bilo koju drugu organizaciju kako se zahtijeva od države operatora da treba biti obaviještena, o bilo kojoj nesreći, ozbiljnoj nezgodi i događaju kako je definirano u Uredbi broj 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i Direktivi 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
(b) |
Bez obzira na stavak (a) organizacija mora izvještavati nadležno tijelo i organizaciju odgovornu za dizajn zrakoplova o bilo kojoj nezgodi, nepravilnostima u radu, tehničkom kvaru, prekoračenju tehničkih ograničenja, događaja koji bi označili netočnu, nekompletnu ili dvosmislenu informaciju sadržanu u podacima koji su uspostavljeni u skladu s dijelom-21 ili drugu nepravilnu okolnost koja jest ili bi mogla ugroziti sigurnu operaciju zrakoplova i koja nije rezultirala kao nesreća ili ozbiljna nezgoda. |
(c) |
Bez obzira na Uredbu broj 996/2010, Direktivu 2003/42/EZ, Uredbu EZ br. 1321/2007 (4) i Uredbu EZ br. 1330/2007 (5), izvještaji iz stavaka (a) i (b) moraju biti u obliku i prema pravilima koje je uspostavilo nadležno tijelo i moraju sadržavati sve potrebne informacije o uvjetima koji su poznati organizaciji. |
(d) |
Izvještaji se moraju izraditi što je prije izvodljivo, ali u svakom slučaju unutar 72 sata od kad je organizacija identificirala uvjete koji su povezani s izvještajem, osim ako to izvanredne okolnosti spriječe. |
(e) |
Kad je relevantno, organizacija mora izraditi izvještaj o praćenju procesa kako bi osigurala da detaljne akcije koje namjerava provesti spriječe slični događaj u budućnosti, odmah nakon što su akcije određene. Navedeni izvještaj mora biti u obliku i prema pravilima koje je uspostavilo nadležno tijelo. |
ODJELJAK II.
Upravljanje
ORA.GEN.200 Sustav upravljanja
(a) |
Organizacija mora uspostaviti, implementirati i održavati sustav upravljanja koji uključuje:
|
(b) |
Sustav upravljanja mora odgovarati veličini organizacije i prirodi i kompleksnosti njenih aktivnosti, uzimajući u obzir opasnosti i povezane rizike koje se odnose na te aktivnosti. |
ORA.GEN.205 Ugovorne aktivnosti
(a) |
Ugovorne aktivnosti uključuju sve aktivnosti organizacije unutar opsega odobrenja koje se izvode od druge organizacije koja je certificirana da provodi predmetne aktivnosti ili nije certificirana, no radi pod odobrenjem ugovorne organizacije. Organizacija mora osigurati da kad ugovara ili nabavlja bilo koji dio svojih aktivnosti, da su ugovorna ili nabavna usluga ili proizvod usklađeni s primjenjivim zahtjevima. |
(b) |
Kad certificirana organizacija ugovori bilo koji dio svojih aktivnosti organizaciji koja nije certificirana u skladu s ovim dijelom da provodi takvu aktivnost, ugovorna organizacija mora raditi pod odobrenjem ugovorne organizacije. Ugovorna organizacija mora osigurati da je nadležnom tijelu dan pristup ugovornoj organizaciji, kako bi se utvrdila kontinuirana usklađenost s primjenjivim zahtjevima. |
ORA.GEN.210 Zahtjevi za osoblje
(a) |
Organizacija mora odrediti odgovornog rukovoditelja, koji posjeduje ovlast kojom osigurava da je za sve aktivnosti osigurano dovoljno financijskih sredstava i kojom osigurava da se sve aktivnosti izvode u skladu s primjenjivim zahtjevima. Odgovorni rukovoditelj je odgovoran za uspostavljanje i održavanje efektivnog sustava upravljanja. |
(b) |
Osoba ili grupa osoba mora biti imenovana od strane organizacije, s odgovornostima kojima se osigurava da organizacija ostaje u skladu s primjenjivim zahtjevima. Ta osoba(-e) će biti odgovorne odgovornom rukovoditelju. |
(c) |
Organizacija mora imati dovoljan broj kvalificiranog osoblja za planirane zadatke i aktivnosti koje se imaju obaviti u skladu s primjenjivim zahtjevima. |
(d) |
Organizacija mora održavati zapise o odgovarajućem iskustvu, kvalifikacijama i osposobljenosti kako bi dokazala usklađenost sa stavkom (c). |
(e) |
Organizacija mora osigurati da je sve osoblje svjesno pravila i procedura koji su relevantni za izvođenje njihovih dužnosti. |
ORA.GEN.215 Zahtjevi za smještaj
Organizacija mora imati smještaj koji omogućuje izvođenje i upravljanje svih planiranih zadataka i aktivnosti u skladu s primjenjivim zahtjevima.
ORA.GEN.220 Čuvanje zapisa
(a) |
Organizacija mora uspostaviti sustav čuvanja zapisa koji omogućuje prikladno čuvanje i pouzdano praćenje svih razvijenih aktivnosti, pokrivajući posebno sve elemente naznačene u ORA.GEN.200. |
(b) |
Format zapisa mora biti određen u procedurama organizacije. |
(c) |
Zapisi moraju biti čuvani na način koji osigurava zaštitu od oštećenja, neovlaštene izmjene i krađe. |
PODDIO ATO
ODOBRENE ORGANIZACIJE ZA OSPOSOBLJAVANJE
ODJELJAK I.
Općenito
ORA.ATO.100 Područje primjene
Ovaj Poddio uspostavlja zahtjeve koje mora ispunjavati organizacija koja provodi osposobljavanje za dozvole pilota i povezana ovlaštenja i certifikate.
ORA.ATO.105 Zahtjev
(a) |
Podnositelji zahtjeva za izdavanje certifikata kao odobrenoj organizaciji za osposobljavanje (ATO-u) moraju dostaviti nadležnom tijelu:
|
(b) |
Organizacije za osposobljavanje za testno letenje. Bez obzira na (a)(1)iv. i v., organizacija za osposobljavanje za testno letenje mora dostaviti samo sljedeće:
|
(c) |
U slučaju promjena certifikata, podnositelji zahtjeva moraju dostaviti nadležnom tijelu relevantne dijelove informacija i dokumentaciju kao što je navedeno u (a). |
ORA.ATO.110 Zahtjevi za osoblje
(a) |
HT mora biti imenovan. HT mora imati veliko iskustvo u svojstvu instruktora u područjima relevantnim za osposobljavanje koje ATO provodi i mora posjedovati osobine potrebne za uspješno vođenje i rukovođenje organizacijom. |
(b) |
Odgovornosti HT-a moraju uključivati:
|
(c) |
Instruktori za provođenje teorijskog osposobljavanja moraju imati:
|
(d) |
Instruktori za provođenje osposobljavanja u letu i instruktori za provođenje osposobljavanja na uređajima za osposobljavanje koji simuliraju let moraju imati kvalifikacije kako zahtijeva dio-FCL za vrstu osposobljavanja koju će provoditi. |
ORA.ATO.120 Čuvanje zapisa
Sljedeći zapisi moraju se čuvati za razdoblje od najmanje 3 godine nakon završetka osposobljavanja:
(a) |
detalji o teorijskom, letačkom i osposobljavanju na uređaju za osposobljavanje koji simuliraju let koji su dani pojedinom podnositelju zahtjeva; |
(b) |
detaljni i redovni izvještaji o napretku od instruktora uključujući procjene, i redovni testovi napretka u letenju i teorijski ispiti; i |
(c) |
informacije o dozvolama i povezanim ovlaštenjima i certifikatima podnositelja zahtjeva, uključujući datume isteka valjanosti svjedodžbi o zdravstvenoj sposobnosti i ovlaštenjima. |
ORA.ATO.125 Program osposobljavanja
(a) |
Program osposobljavanja mora biti razvijen za svaku vrstu tečaja koja će se izvoditi. |
(b) |
Program osposobljavanja mora biti usklađen sa zahtjevima dijela-FCL i, u slučaju osposobljavanja za testno letenje, s relevantnim zahtjevima dijela-21. |
ORA.ATO.130 Priručnik osposobljavanja i operativni priručnik
(a) |
ATO mora uspostaviti i održavati priručnik osposobljavanja i operativni priručnik koji sadrže informacije i instrukcije koje omogućavaju osoblju da provodi svoje dužnosti i koji daju upute Podnositeljima zahtjeva na koji način moraju ispuniti zahtjeve tečaja. |
(b) |
ATO mora omogućiti dostupnost osoblju i gdje je prikladno Podnositeljima zahtjeva informacije sadržane u priručniku osposobljavanja, u operativnom priručniku i u dokumentaciji odobrenja ATO-a. |
(c) |
U slučaju da ATO izvodi osposobljavanje za testno letenje, operativni priručnik mora ispunjavati zahtjeve operativnog priručnika za testno letenje, kao što je uspostavljeno u dijelu-21. |
(d) |
Operativni priručnik mora uspostaviti sheme vremenskih ograničenja naleta za instruktore osposobljavanja u letu, uključujući maksimalni broj sati naleta, maksimalni broj sati naleta osposobljavanja i minimalno vrijeme odmora između dužnosti osposobljavanja u skladu s dijelom-ORO. |
ORA.ATO.135 Zrakoplov za osposobljavanje i FSTD-ovi
(a) |
ATO mora koristiti prikladnu flotu zrakoplova za osposobljavanje ili FSTD-ove koji su prikladni za tečajeve osposobljavanja koji se provode. |
(b) |
ATO će provoditi osposobljavanje na FSTD-ovima samo kad je dokazao nadležnom tijelu:
|
(c) |
Ako je zrakoplov koji se koristi za test praktične osposobljenosti drukčijeg tipa od FFS-a koji se koristio za osposobljavanje za letenje u vizualnim uvjetima, maksimalno priznavanje mora biti ograničeno na ono koje se odnosi na FNPT II za avione i FNPT II/III za helikoptere u relevantnom letačkom programu osposobljavanja. |
(d) |
Organizacije za osposobljavanje za testno letenje. Zrakoplov koji se koristi za osposobljavanje za testno letenje mora biti prikladno opremljen s testnim letačkim instrumentima, u skladu sa svrhom osposobljavanja. |
ORA.ATO.140 Aerodromi i operativna mjesta
Kad izvodi letačko osposobljavanje na zrakoplovu, ATO mora koristiti aerodrome ili operativna mjesta koja imaju prikladan smještaj i karakteristike koje dopuštaju osposobljavanje relevantnih manevara, uzimajući u obzir osposobljavanje koje se provodi i kategoriju i tip zrakoplova koji se koristi.
ORA.ATO.145 Preduvjeti za osposobljavanje
(a) |
ATO mora osigurati da podnositelji zahtjeva udovoljavaju svim preduvjetima za osposobljavanje kako je uspostavljeno u dijelu-MED, dijelu-FCL, i, ako je primjenjivo, kao što je definirano u podacima uspostavljenim u skladu s dijelom-21. |
(b) |
U slučaju ATO-a koji provodi osposobljavanje za testno letenje, podnositelji zahtjeva moraju ispunjavati sve preduvjete za osposobljavanje kako je uspostavljeno u dijelu-21. |
ORA.ATO.150 Osposobljavanje u trećim zemljama
Kad je ATO odobren za provođenje osposobljavanja za ovlaštenje za instrumentalno letenje (IR) u trećim zemljama:
(a) |
program osposobljavanja mora uključivati aklimatizacijsko letenje u jednoj od država članica prije nego se provede test praktične osposobljenosti za IR; i |
(b) |
test praktične osposobljenosti za IR mora biti proveden u jednoj od država članica. |
ODJELJAK II.
Dodatni zahtjevi za ATO-ove koji provode osposobljavanje za CPL; MPL, ATPL, povezana ovlaštenja i certifikate
ORA.ATO.210 Zahtjevi za osoblje
(a) |
Šef školstva (HT). Osim u slučaju za ATO koji provodi osposobljavanje za testno letenje, imenovani HT mora imati veliko iskustvo kao instruktor za profesionalnu dozvolu pilota i pripadajuća ovlaštenja ili certifikate. |
(b) |
Voditelj instruktora letenja (CFI). ATO koji provodi letačko osposobljavanje mora imenovati CFI-ja koji mora biti odgovoran za nadgledanje instruktora letenja i instruktora koji provode osposobljavanje u uređajima koji simuliraju let te radi standardiziranje osposobljavanja na avionu, te na uređajima koji simuliraju let. CFI mora posjedovati najvišu profesionalnu dozvolu i pripadajuća ovlaštenja koja su povezana s tečajevima letačkog osposobljavanja koja se provode i imati certifikat instruktora s privilegijama koje mu daju da provodi osposobljavanje za najmanje jedan od ponuđenih tečajeva osposobljavanja. |
(c) |
Voditelj instruktora za provođenje teorijskog osposobljavanja (CTKI). ATO koji provodi teorijsko osposobljavanje mora imenovati CTKI koji mora biti odgovoran za nadgledanje svih instruktora za provođenje teorijskog osposobljavanja i za standardizaciju cjelokupnog teorijskog osposobljavanja. CTKI mora imati veliko iskustvo kao instruktor teorijskog osposobljavanja u područjima relevantnima za osposobljavanje koje provodi ATO. |
ORA.ATO.225 Program osposobljavanja
(a) |
Program osposobljavanja mora uključivati detaljno opisane faze letačkog i teorijskog osposobljavanja, tjedan po tjedan ili po fazama, popis standardnih vježbi i pregled nastavnog plana i programa. |
(b) |
Sadržaj i slijed programa osposobljavanja mora biti specificiran u priručniku osposobljavanja. |
ORA.ATO.230 Priručnik osposobljavanja i operativni priručnik
(a) |
Priručnik osposobljavanja mora sadržavati standarde, svrhu i ciljeve osposobljavanja za svaku fazu osposobljavanja koju su podnositelji zahtjeva obvezni zadovoljiti i mora sadržavati sljedeće elemente:
|
(b) |
Operativni priručnik mora dati relevantne informacije određenim grupama osoblja, kao što su instruktori letenja, instruktori koji provode osposobljavanje u uređajima koji simuliraju let, instruktori koji provode teorijsko osposobljavanje, operativno osoblje i osoblje održavanja, i mora sadržavati općenite, tehničke, rutne informacije i informacije o osposobljavanju osoblja. |
ODJELJAK III.
Dodatni zahtjevi za ATO-ove koji provode specifične vrste osposobljavanja
ORA.ATO.300 Općenito
ATO može biti odobren za provođenje tečajeva modularnih programa koristeći metodu učenja na daljinu u sljedećim slučajevima:
(a) |
za tečajeve modularnog teorijskog osposobljavanja; |
(b) |
za tečajeve dodatnog teorijskog znanja za ovlaštenje za klasu ili tip; ili |
(c) |
za tečajeve odobrenog preduvjetnog potrebnog teorijskog znanja za prvo ovlaštenje za tip za višemotorne helikoptere. |
ORA.ATO.305 Osposobljavanje u učionici
(a) |
Element osposobljavanja u učionici mora biti uključen u svim predmetima modularnog tečaja učenja na daljinu. |
(b) |
Ukupno vrijeme provedeno u stvarnom osposobljavanju u učionici ne smije biti manje od 10 % od ukupnog vremena trajanja tečaja. |
(c) |
Obzirom na navedeno, učionica mora biti dostupna ili u glavnom mjestu smještaja poslovnih aktivnosti ATO-a ili u sklopu prikladnog smještaja na nekoj drugoj lokaciji. |
ORA.ATO.310 Instruktori
Svi instruktori moraju biti u potpunosti upoznati sa zahtjevima programa tečaja učenja na daljinu.
ORA.ATO.330 Općenito
(a) |
Odobrenje za osposobljavanje bez osposobljavanja u zrakoplovu (ZFTT), kao što je specificirano u dijelu-FCL, može biti odobreno samo ATO-ima koji također imaju privilegije da provode CAT operacije ili ATO-ima koji imaju specificirane sporazume s CAT operatorima. |
(b) |
Odobrenje za ZFTT će biti izdano samo ako operator ima najmanje 90 dana operativnog iskustva na tipu aviona. |
(c) |
U slučaju da ZFTT provodi ATO koji ima specificiran sporazum s operatorom, uvjet od 90 dana operativnog iskustva neće biti primjenjiv ako je TRI(A) koji je uključen u dodatnim polijetanjima i slijetanjima, u skladu s dijelom-ORO, ima operativno iskustvo na tipu aviona. |
ORA.ATO.335 Simulator letenja
(a) |
FFS odobren za ZFTT mora biti upotrebljiv u skladu s kriterijima sustava upravljanja ATO-a. |
(b) |
Pokretni i vizualni sustav FFS-a mora biti u potpunosti upotrebljiv, u skladu s primjenjivim specifikacijama certifikacije za FSTD kao što je definirano u ORA.FSTD.205. |
ORA.ATO.350 Općenito
Privilegije za provođenje MPL integriranog tečaja bit će dane samo ATO-u koji je također odobren da provodi CAT operacije ili ima specificiran sporazum s CAT operatorom.
ORA.ATO.355 Organizacija za osposobljavanje za testno letenje
(a) |
ATO koji je odobren da provodi osposobljavanje za testno letenje za stjecanje kategorije 1 ili 2 ovlaštenja za testno letenje u skladu s dijelom-FCL može proširiti svoje privilegije na provođenje osposobljavanja za druge kategorije testnog letenja i druge kategorije osoblja za testno letenje, ako:
|
(b) |
Zapisi osposobljavanja moraju uključivati pisane izvještaje od podnositelj zahtjeva, kao što se zahtijeva programom osposobljavanja, uključujući, gdje je primjenjivo, procesuirane podatke i analize zapisanih parametara relevantnih za tip testnog leta. |
PODDIO FSTD
ZAHTJEVI ZA ORGANIZACIJE KOJE OPERIRAJU UREĐAJIMA ZA OSPOSOBLJAVANJE KOJI SIMULIRAJU LET (FSTD-ovi) I ZAHTJEVI ZA KVALIFIKACIJU FSTD-ova
ODJELJAK I.
Zahtjevi za organizacije koje operiraju FSD-ovima
ORA.FSTD.100 Općenito
(a) |
Podnositelj zahtjeva za certifikat kvalifikacije FSTD-a mora dokazati nadležnom tijelu da je uspostavio sustav upravljanja u skladu s ORA.GEN-om, odjeljak II. Predmetno dokazivanje mora osigurati da podnositelj zahtjeva, direktno ili preko ugovora, ima sposobnost za održavanje performansi, funkcija i ostalih karakteristika specificiranih za razinu kvalifikacije FSTD-a i sposobnost za kontrolu instalacija FSTD-a. |
(b) |
Ako je podnositelj zahtjeva imatelj certifikata kvalifikacije izdanog u skladu s ovim dijelom, FSTD specifikacije moraju biti specificirane:
|
ORA.FSTD.105 Održavanje kvalifikacije FSTD-a
(a) |
Kako bi održao kvalifikaciju FSTD-a, imatelj certifikata kvalifikacije FSTD-a mora provoditi kompletni set testova sadržanih u uputi za provođenje kvalifikacijskih testova (MQTG) i mora provoditi funkcionalne i subjektivne testove progresivno kroz 12-mjesečno razdoblje. |
(b) |
Rezultati moraju biti datirani, označeni kao analizirani i ocijenjeni, i čuvani u skladu s ORA.FSTD.240, u svrhu dokazivanja da je standard FSTD-a održavan. |
(c) |
Konfiguracijski kontrolni sustav mora biti uspostavljen kako bi se osigurala kontinuirana integracija hardvera i softvera kvalificiranog FSTD-a. |
ORA.FSTD.110 Modifikacije
(a) |
Imatelj certifikata kvalifikacije FSTD-a mora uspostaviti i održavati sustav kako bi utvrdio, procijenio i uklopio bilo koju važnu modifikaciju u FSTD-ove kojima operira, osobito:
|
(b) |
Modifikacije FSTD-a hardvera i softvera koji utječu na rukovanje, performanse i operativne sustave ili bilo koja velika modifikacija pokretnog ili vizualnog sustava mora biti evaluirana kako bi se odredio utjecaj na prvotni kriterij kvalifikacije. Organizacija mora pripremiti izmjene za bilo koje validacijske testove na koje je izvršen utjecaj. |
(c) |
Organizacija mora obavijestiti nadležno tijelo unaprijed u slučaju velikih promjena kako bi se utvrdilo jesu li testovi provedeni na zadovoljavajući način. Nadležno tijelo mora odrediti je li nakon modifikacije potrebna specifična evaluacija FSTD-a, a prije povratka uređaja za korištenje osposobljavanja. |
ORA.FSTD.115 Instalacije
(a) |
Imatelj certifikata kvalifikacije FSTD-a mora osigurati da:
|
(b) |
FSTD-ov sigurnosni sklop, kao što su zaustavljanje i svjetla u izvanrednom slučaju, mora biti provjeren najmanje jednom godišnje i mora biti evidentiran zapis o istom. |
ORA.FSTD.120 Dodatna oprema
Kad je dodatna oprema dodana FSTD-u, iako nije potrebna za kvalifikaciju, ista mora biti procijenjena od nadležnog tijela kako bi se osiguralo da nema negativnih posljedica na kvalitetu osposobljavanja.
ODJELJAK II.
Zahtjevi za kvalifikaciju FSTD-ova
ORA.FSTD.200 Zahtjev za kvalifikaciju FSTD-a
(a) |
Zahtjev za certifikat kvalifikacije FSTD-a mora biti predan u obliku i na način kako je uspostavilo nadležno tijelo:
|
(b) |
Podnositelji zahtjeva za inicijalnu kvalifikaciju moraju dostaviti nadležnom tijelu svu dokumentaciju kojom dokazuju kako ispunjavaju zahtjeve uspostavljene u ovoj Uredbi. Predmetna dokumentacija mora uključivati proceduru uspostavljenu kako bi se osigurala usklađenost s ORA.GEN.130 i ORA.FSTD.230. |
ORA.FSTD.205 Certifikacijske specifikacije za FSTD-ove
(a) |
Agencija mora izdati, u skladu s člankom 19. Uredbe EZ br. 216/2008, certifikacijske specifikacije kao standardno mjerilo kako bi se dokazala usklađenost FSTD-a s osnovnim zahtjevima Priloga III. Uredbi EZ br. 216/2008. |
(b) |
Predmetne certifikacijske specifikacije moraju biti dovoljno detaljne i specificirane kako bi naznačile podnositelju zahtjeva koje uvjete mora ispunjavati u svrhu izdavanja kvalifikacije. |
ORA.FSTD.210 Temelji kvalifikacije
(a) |
Temelji kvalifikacije za izdavanje certifikata kvalifikacije FSTD-a sastoji se od:
|
(b) |
Temelj kvalifikacije mora biti primjenjiv za buduće periodičke kvalifikacije FSTD-a, osim ako je rekategoriziran. |
ORA.FSTD.225 Trajanje i kontinuirana valjanosti
(a) |
Kvalifikacija simulatora letenja (FFS), uređaja za letačko osposobljavanje (FTD) ili uređaja za osposobljavanje letačkih i navigacijskih procedura (FNPT) ostat će valjan ako:
|
(b) |
Razdoblje od 12 mjeseci uspostavljeno u ARA.FSTD.120(b)(1) može biti produljeno do najviše 36 mjeseci, u sljedećim okolnostima:
|
(c) |
Kvalifikacija BITD-a ostaje valjana pod uvjetom redovnih evaluacija usklađenosti s primjenjivim temeljima kvalifikacije od nadležnog tijela u skladu s ARA.FSTD.120. |
(d) |
Po izmjeni ili oduzimanju, certifikat kvalifikacije FSTD-a mora se vratiti nadležnom tijelu. |
ORA.FSTD.230 Promjene kvalificiranog FSTD-a
(a) |
Imatelj certifikata kvalifikacije FSTD-a mora obavijestiti nadležno tijelo u slučaju prijedloga promjena FSTD-a, kao što su:
|
(b) |
U slučaju nadogradnje razine kvalifikacije FSTD-a, organizacija mora podnijeti zahtjev za evaluaciju nadogradnje. Organizacija mora provesti sve validacijske testove za traženu razinu kvalifikacije. Rezultati prijašnjih evaluacija neće se koristiti za validaciju performansi FSTD-a za postojeću nadogradnju. |
(c) |
Kad je FSTD premješten na novu lokaciju, organizacija mora obavijestiti nadležno tijelo prije planirane aktivnosti zajedno s planom povezanih postupaka. Prije vraćanja FSTD-a u korištenje na novoj lokaciji, organizacija mora provesti najmanje 1/3 validacijskih testova, i funkcionalnih i subjektivnih testova kako bi osigurala da performanse FSTD-a ispunjavaju prvotne kvalifikacijske standarde. Preslika dokumentacije testova mora se čuvati zajedno sa zapisima FSTD-a za pregled od nadležnog tijela. Nadležno tijelo može provesti evaluaciju FSTD-a nakon relokacije. Evaluacija mora biti u skladu s prvotnim temeljima kvalifikacije FSTD-a. |
(d) |
Ako organizacija planira ukloniti FSTD iz aktivnog statusa na dulje razdoblje, mora obavijestiti nadležno tijelo i uspostaviti odgovarajuću kontrolu za razdoblje tijekom kojeg će FSTD biti neaktivan. Organizacija mora dogovoriti s nadležnim tijelom plan deaktivacije, bilo koje čuvanje i re-aktivaciju kako bi se osiguralo da se FSTD može vratiti u aktivno stanje na prvotnoj razini kvalifikacije. |
ORA.FSTD.235 Prijenos kvalifikacije FSTD-a
(a) |
Kada dolazi do promjene organizacije koja operira FSTD-om, nova organizacija mora obavijestiti nadležno tijelo unaprijed kako bi se dogovorio plan prijenosa FSTD-a. |
(b) |
Nadležno tijelo može provesti evaluaciju u skladu s prvotnim temeljima kvalifikacije FSTD-a. |
(c) |
Kad FSTD više ne udovoljava uvjetima inicijalne kvalifikacije, organizacija će podnijeti zahtjev za novi certifikat kvalifikacije FSTD-a. |
ORA.FSTD.240 Čuvanje zapisa
Imatelj certifikata kvalifikacije FSTD-a mora čuvati zapise:
(a) |
svih dokumenata koji opisuju i daju inicijalne kvalifikacijske uvjete i razinu FSTD-a za čitavo vrijeme uporabe FSTD-a; i |
(b) |
bilo koje periodičke dokumente i izvještaje povezane sa svakim FSTD-om i s aktivnostima nadgledanja usklađenosti za razdoblje od najmanje 5 godina. |
PODDIO AeMC
ZRAKOPLOVNO-MEDICINSKI CENTRI
ODJELJAK I.
Općenito
ORA.AeMC.105 Opseg
Ovaj Poddio uspostavlja dodatne zahtjeve koje moraju ispunjavati organizacije da bi se kvalificirale za izdavanje ili kontinuiranu valjanost odobrenja zrakoplovno-medicinskog centra (AeMC) da izdaje certifikate o zdravstvenoj sposobnosti, uključujuci inicijalni certifikat o zdravstvenoj sposobnosti kategorije 1.
ORA.AeMC.115 Zahtjev
Podnositelji zahtjeva za AeMC certifikat moraju:
(a) |
udovoljavati MED.D.005; i |
(b) |
pored dokumentacije za odobrenje organizacije zahtijevane u ORA.GEN.115, osigurati detalje o kliničkoj povezanosti ili vezu s određenim bolnicama ili medicinskim institutima u svrhu specijalističkih liječničkih pregleda. |
ORA.AeMC.135 Kontinuirana valjanost
AeMC certifikat će se izdati na neodređeno vrijeme. Ostat će valjan ovisno o činjenici je li imatelj i zrakoplovno-medicinski ispitivači organizacije:
(a) |
udovoljavaju MED.D.030; i |
(b) |
osiguravaju kontinuirano iskustvo obavljajući odgovarajuci broj liječničkih pregleda kategorije 1 svake godine. |
ODJELJAK II.
Upravljanje
ORA.AeMC.200 Sustav upravljanja
AeMC mora uspostaviti i održavati sustav upravljanja koji obuhvaća stavke navedene u ORA.GEN.200 i, dodatno, procese:
(a) |
za medicinsku certifikaciju u skladu s dijelom MED; i |
(b) |
za osiguranje medicinske povjerljivosti u svakom trenutku. |
ORA.AeMC.210 Zahtjevi za osoblje
(a) |
AeMC mora:
|
(b) |
Rukovoditelj AeMC-a je odgovoran za koordinaciju procjene rezultata liječničkih pregleda i potpisivanje izvještaja, certifikata i inicijalnih certifikata o zdravstvenoj sposobnosti kategorije 1. |
ORA.AeMC.215 Zahtjevi za smještaj
AeMC mora biti opremljen s medicinsko-tehničkim sredstvima adekvatnim za obavljanje zrakoplovno-medicinskih pregleda nužnih za korištenje privilegija u opsegu odobrenja.
ORA.AeMC.220 Čuvanje zapisa
Osim zapisa zahtijevanog u ORA.GEN.220, AeMC mora:
(a) |
voditi zapise s detaljima o liječničkim pregledima i procjenama napravljenim za izdavanje, produžavanje ili obnavljanje certifikata o zdravstvenoj sposobnosti, i njihovim rezultatima, za razdoblje od najmanje 10 godina nakon posljednjeg datuma pregleda; i |
(b) |
držati sve medicinske zapise na način koji osigurava da se medicinska povjerljivost poštuje cijelo vrijeme. |
”
(1) SL L 167, 4.7.2003., str. 23.
(2) SL L 295, 12.11.2010., str. 35.
(3) SL L 167, 4.7.2003., str. 23.
(4) SL L 294, 13.11.2007., str. 3.
(5) SL L 295, 14.11.2007., str. 7.