ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 5.7.2023
COM(2023) 416 final
2023/0232(COD)
Предложение за
ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
относно мониторинга и устойчивостта на почвите (закон за мониторинга на почвите)
{SEC(2023) 416 final} - {SWD(2023) 416 final} - {SWD(2023) 417 final} - {SWD(2023) 418 final} - {SWD(2023) 423 final}
ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
•Основания и цели на предложението
Почвата е жизненоважен, ограничен, невъзобновяем и незаменим ресурс. Здравите почви са първостепенно важна основа за нашата икономика, общество и околна среда, тъй като благодарение на тях се произвеждат храни, повишава се издръжливостта ни към изменението на климата, към екстремни метеорологични явления, засушавания и наводнения и се поддържа нашето благосъстояние. Здравите почви съхраняват въглерод, имат по-голям капацитет да поемат, съхраняват и филтрират води и осигуряват жизненоважни услуги, като безопасни и питателни храни и биомаса за нехранителните сектори на биоикономиката.
Научните доказателства сочат, че понастоящем около 60—70 % от почвите в ЕС са в недобро състояние. Всички държави членки са изправени пред проблема с увреждането на почвите. Процесите на увреждане продължават и се задълбочават. Причините и последиците от този проблем не остават в държавните граници, като намаляват капацитета на почвата да осигурява тези жизненоважни услуги в целия ЕС и в съседните държави. Това поражда рискове за здравето на хората, за околната среда, климата, икономиката и обществото, включително рискове, свързани с продоволствената сигурност, качеството на водите, производството на биомаса, въглеродните емисии, загубата на биологично разнообразие и все по-тежките последици от наводненията и сушите.
Непровокираната и неоправдана агресивна война на Русия срещу Украйна дестабилизира световните хранителни системи, увеличи рисковете и уязвимостта на продоволствената сигурност по света и засили необходимостта ЕС да направи своите хранителни системи устойчиви за следващите столетия. Тенденциите на различните фактори, които оказват влияние върху продоволствената сигурност, както и комбинацията от тези фактори, насочват вниманието към факта, че наличието, достъпът (ценовата достъпност), използването и стабилността не могат да се приемат за даденост нито в краткосрочен, нито в дългосрочен план. В този контекст плодородните почви са от геостратегическо значение за достъпа ни до достатъчни, питателни и ценово достъпни храни в дългосрочен план. Веригата за доставка на храни се характеризира със силна взаимосвързаност и зависимост на световно равнище, а ЕС е важен глобален участник на международните пазари на храни. Плодородните почви са ключов фактор за производството на достатъчно храни за световното население, което се очаква да нарасне до 9—10 милиарда души през 2050 г. Тъй като 95 % от храните ни се произвеждат пряко или косвено от този ценен ограничен природен ресурс, увреждането на почвата има преки последици за продоволствената сигурност и трансграничните пазари на храни.
Натискът върху почвите и земите се увеличава в световен мащаб. 4,2 % от територията в ЕС са устроени изкуствено чрез усвояване на земя, като усвояването на земя и запечатването на почвата продължават предимно за сметка на земеделски земи. Освен това увреждането на почвата влияе върху потенциалната дългосрочна плодородност на земеделските почви. Съгласно експертни оценки между 61 % и 73 % от земеделските почви в ЕС са засегнати от ерозия, загуба на органичен въглерод, наднормено съдържание на хранителни вещества (азот), уплътняване или вторично засоляване (или комбинация от тези заплахи). Например уплътняването на почвата може да доведе до намаляване на добивите с 2,5—15 %. Без устойчиво управление и действия за възстановяване на почвите влошаването на тяхното състояние ще е основен фактор за бъдещи кризи в областта на продоволствената сигурност.
Здравите почви са от съществено значение за земеделските стопани и агрономическата екосистема като цяло. Поддържането или увеличаването на плодородието на почвата в дългосрочен план допринася за стабилизиране или дори за увеличаване на добивите на култури, фуражи и биомаса, необходими за нехранителните сектори на биоикономиката, които допринасят за намаляване на използването на изкопаеми горива в нашата икономика (дефосилизация), а на земеделските стопани осигуряват дългосрочна производствена сигурност и перспективи за стопанска дейност. Здравите и плодородни почви и земи са от решаващо значение за прехода към устойчива биоикономика и следователно могат да са фактор за увеличаване и запазване на стойността на земята. Мерките за повишаване на плодородието на почвата могат също да способстват за намаляване на оперативните разходи на стопанствата, например разходите за суровини или машини. Земеделските стопани могат да получават финансова подкрепа за определени практики, например по линия на общата селскостопанска политика (ОСП) или предложението за създаване на рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод.
Увреждането на почвата уврежда и здравето на хората. Праховите частици във въздуха, образувани от ветровата ерозия, причиняват респираторни и сърдечносъдови заболявания и влошават протичането на тези заболявания. Запечатаните почви удължават продължителността на периодите с високи температури по време на горещи вълни и са с понижен капацитет за поглъщане на замърсители. Замърсените почви засягат също безопасността на храните. Например концентрациите на кадмий в горния почвен слой на приблизително 21 % от земеделските почви в ЕС надвишават пределната стойност за подпочвени води. Стойността на околната среда и природата като ценен ресурс за отдих и възстановяване, свързан с нашето физическо и психическо здраве, също се поддържа чрез здрави и устойчиво управлявани почви. Тази ценност е важна както за извънградските, така и особено за градските райони, където прилагането на устойчиви практики за управление може да способства за създаване на здравословни зелени площи, намаляване на топлинните острови и подобряване на качеството на въздуха и на жилищните условия. Подобряването на здравето на почвите е от първостепенно значение за повишаване на издръжливостта на ЕС спрямо неблагоприятни събития и за адаптирането на Съюза към изменението на климата. Издръжливостта на Европа спрямо изменението на климата зависи от съдържанието на органични вещества в почвата и от нейното плодородие, способността за задържане и филтриране на вода и устойчивостта на ерозия. Въглеродното земеделие способства за съхраняването на въглероден диоксид в почвата и допринася за смекчаване на изменението на климата. Със своята способност да задържат вода почвите способстват както за предотвратяването на бедствия, така и за реагирането спрямо рисковете от такива. Когато почвите могат да поглъщат повече валежни води, това намалява интензивността на наводненията и смекчава отрицателните последици от периодите на суша. С помощта на някои почвени бактерии, които са част от биоразнообразието на здравите почви, селскостопанските култури понасят по-добре периодите на засушаване.
Засилването на екстремните метеорологични явления и свързаните с климата опасности води до увеличаване на риска от горски пожари в цяла Европа. Предвижда се, че условията за повишен риск от пожари, по-специално нагорещяването и влажността на екосистемите, включително на почвите, ще се засилват с изменението на климата. Здравите почви с функционална водозадържаща способност също така поддържат горските екосистеми здрави и по-издръжливи спрямо горски пожари. В същото време горските пожари могат да причинят увреждане на почвата, което води до повишен риск от почвена ерозия, свлачища и наводнения. Укрепването на базата от знания за почвите може да допринесе за подобряване на оценките на риска от бедствия, при които се отчита многостранната роля на почвите за смекчаване на последиците от тях. Мерките за укрепване на здравето на почвите създават издръжливост спрямо бъдещия стрес, предизвикан от изменението на климата.
Настоящите политики на равнището на ЕС и на национално равнище имат положителен принос за подобряване на здравето на почвите. Те обаче не са насочени към всички фактори за увреждане на почвите и поради това остават значителни пропуски. Почвообразуването протича много бавно (например за образуването на 2,5 cm нов горен почвен слой са необходими поне 500 години), но здравето на почвите може да се поддържа или подобрява чрез предприемането и прилагането на правилни мерки.
В този контекст с Европейския зелен пакт е определена амбициозна пътна карта за превръщане на Съюза в справедливо и благоденстващо общество с модерна и конкурентоспособна икономика с ефективно използване на ресурсите, която има за цел да се опазва, съхранява и увеличава природният капитал на Съюза, както и да се опазват здравето и благосъстоянието на гражданите от рискове и влияния, свързани с околната среда. Като част от Европейския зелен пакт Комисията прие Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г., План за действие за нулево замърсяване, Стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата и Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г.
В Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. се посочва, че е от съществено значение да се увеличат усилията за опазване на плодородието на почвата, намаляване на почвената ерозия и увеличаване на съдържанието на органични вещества в почвата чрез прилагане на устойчиви практики за управление на почвите. Посочва се също, че е необходим значителен напредък при идентифицирането на зоните със замърсени почви, възстановяването на почвите с влошено качество, определянето на условията за тяхното добро екологично състояние, залагането на цели във връзка с тяхното възстановяване и подобряването на мониторинга на качеството на почвите. В Стратегията за биологичното разнообразие е обявен и план за актуализиране на Тематичната стратегия на ЕС за опазване на почвите от 2006 г., за да се реши проблемът с увреждането на почвите и да се изпълнят ангажиментите на ЕС и международните организации за неутралност по отношение на увреждането на почвите.
В Стратегията на ЕС за почвите за 2030 г. е залегнала дългосрочната визия до 2050 г. всички почви да бъдат в добро състояние, като опазването, устойчивото използване и възстановяването на почвите се превърнат в норма, и се предлага комбинация от доброволни и законодателни действия за постигане на тези цели. В стратегията се обявява, че Комисията ще предложи закон за здравето на почвите, основан на оценка на въздействието, в която следва да се анализират няколко аспекта, като например показатели и стойности за здравето на почвите, разпоредби за мониторинг на почвите и изисквания за устойчивото им използване.
В осмата програма за действие за околната среда е поставена приоритетната цел най-късно до 2050 г. хората да живеят добре в пределите на планетата, в икономика на благосъстоянието, в която нищо не се разхищава, растежът е придружен от възстановяване, постигната е неутралност по отношение на климата в рамките на Съюза и неравенствата са значително намалени. Някои от благоприятстващите условия, необходими за постигането на тази цел, включват борба с увреждането на почвите и гарантиране на опазването и устойчивото им използване, включително чрез специално законодателно предложение относно здравето на почвите.
Институционалните заинтересовани страни призоваха за промени в политиката. Европейският парламент призова Комисията да разработи правна уредба на ЕС за почвите. Тази уредба следва да включва определения и критерии за добро състояние и устойчиво използване на почвите, цели, хармонизирани показатели, методика за мониторинг и докладване, целеви стойности, мерки и финансови средства. Съветът на ЕС подкрепи увеличаването на усилията от страна на Комисията за по-добро опазване на почвите и потвърди отново ангажимента си за постигане на неутралност по отношение на увреждането на почвите. Освен това Европейският комитет на регионите, Европейският икономически и социален комитет и Европейската сметна палата призоваха Комисията да разработи правна уредба относно устойчивото използване на почвите.
Значението на здравето на почвите е признато и на световно равнище. ЕС е поел ангажименти в международния контекст на трите конвенции от Рио де Жанейро, насочени към почвите, засегнати от опустиняване (Конвенция на ООН за борба с опустиняването), за принос към смекчаване на изменението на климата (Рамкова конвенция на ООН по изменението на климата) и за създаване на важни местообитания за биологичното разнообразие (Конвенция за биологичното разнообразие). Възстановяването, поддържането и подобряването на здравето на почвите е залегнало като цел в новата глобална рамка за биологичното разнообразие Кунмин–Монреал.
Здравето на почвите също така допринася пряко за постигането на няколко цели за устойчиво развитие (ЦУР), и по-специално на ЦУР 15.3. В тази цел е залегнала борба с опустиняването, възстановяване на увредените земи и почви (включително земите, засегнати от опустиняване, суша и наводнения) и стремеж за преустановяване на увреждането на земите в световен мащаб до 2030 г.
Понастоящем липсват изчерпателни и хармонизирани данни за състоянието на почвите, получени посредством мониторинг на почвите. В някои държави членки съществуват схеми за мониторинг на почвите, но те са разпокъсани, непредставителни и нехармонизирани. Държавите членки прилагат различни методи, честоти и плътности на пробовземане и използват различни показатели и аналитични методи, което води до липса на последователност и съпоставимост в целия ЕС.
Поради всички тези причини с настоящото предложение се създава солидна и съгласувана рамка за мониторинг на почвите в целия ЕС, с която ще се преодолее съществуващият недостиг на знания за почвите. Тази рамка следва да представлява интегрирана система за мониторинг, основана на данни на равнището на ЕС, на данни от държавите членки и на данни от частни субекти. Тези данни ще се опират на общо определение на понятието „здрава почва“ и ще са в основата на устойчивото управление на почвите, за да се поддържа или подобрява тяхното здраве, така че да се постигне целта за здраве и устойчивост на почвите в целия ЕС до 2050 г.
Рамката за мониторинг на почвите е от решаващо значение за осигуряването на данни и информация, необходими за определяне на правилните мерки. Тези данни вероятно ще доведат също до разработване на технологии и иновации и ще са стимул за научни и промишлени изследвания, например решения с използване на изкуствен интелект, основани на данни от системи за наблюдение и от измервателни системи, разположени на терен. Търсенето на услуги за почвен анализ също ще нарасне, което ще укрепи дейностите и позициите на специализираните МСП в ЕС. Това търсене също ще стимулира развитието в областта на дистанционното наблюдение на почвите и ще даде възможност на Комисията да обедини ресурсите въз основа на действащите механизми и технологии (LUCAS, „Коперник“), за да предлага икономически ефективни услуги на заинтересованите държави членки. Очаква се този технологичен напредък да осигури на земеделските и горските стопани по-лесен достъп до данни за почвите, както и да доведе до по-разнообразна, разполагаема и финансово достъпна техническа помощ за устойчиво управление на почвите, включително инструменти за подпомагане на вземането на решения.
Държавите членки и органите на ЕС биха могли да използват достатъчно подробни данни за здравето на почвите с цел да подобряват мониторинга и анализа на тенденциите във връзка с управлението на сушите и бедствията и издръжливостта спрямо тези явления. Наличието на такива данни ще доведе до по-добро предотвратяване и следователно ще способства за подобряване на реакцията при бедствия. Подробните данни за здравето на почвите могат също да са полезен ресурс за прилагането на политиката по отношение на смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, включително във връзка с продоволствената сигурност и натиска върху здравето на хората и биологичното разнообразие.
Прилагането на практики за устойчиво управление ще помогне на държавите членки да предприемат необходимите мерки с оглед капацитетът на почвите да е достатъчен за предоставяне на множеството екосистемни услуги, които са жизненоважни както за здравето на хората, така и за околната среда. По този начин следва да се подобри безопасността, здравето и инфраструктурата на общностите и да се осигури устойчив поминък в околните райони, например агротуризъм, пазари, инфраструктура, култура и благосъстояние.
В настоящите проучвания на конкретни практики на равнище стопанство/земеделска единица се стига до извода, че в много случаи икономическите ползи, а във всички случаи — ползите за околната среда, превишават разходите за устойчиво управление на почвите. С настоящото предложение се създава необходимата уредба за подпомагане на управителите на почви до момента, в който устойчивото управление на почвите и здравите почви ще донесат своите ползи. Може да се очаква, че чрез тази уредба ще се стимулира целевото отделяне на средства на национално равнище и на равнището на ЕС за устойчиво управление на почвите, както и ще се насърчи и подкрепи финансирането на частния сектор от страна на финансови институции, инвеститори и свързани с тях предприятия, като например тези от хранително-вкусовата промишленост. По този начин ще се засили конкурентоспособността на дейностите, свързани с управлението на почвите. Мисията за научни изследвания и иновации „Пакт за почвите за Европа“ по програма „Хоризонт Европа“ също подкрепя амбициите на ЕС за устойчиво управление на земите и почвите, като осигурява база от знания и генерира решения за по-широки действия за здравето на почвите.
Предложението е насочено и към замърсяването на почвата. Държавите членки трябва да се справят с неприемливите рискове за здравето на хората и околната среда, произтичащи от замърсяването на почвата, за да способстват за създаването на нетоксична околна среда до 2050 г. С предложения основан на риска подход ще се създадат условия за определянето на стандарти на национално равнище, така че мерките за намаляване на риска да бъдат адаптирани към специфичните условия по места. С предложението също така ще се подобри прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и ще се повиши обществената справедливост, като се стимулират действия, облагодетелстващи домакинствата в неравностойно положение, които живеят в близост до замърсени обекти. Изискванията за идентифициране, проучване, оценка и възстановяване на замърсени обекти ще доведат до създаването на работни места и дългосрочна заетост (например ще се увеличи търсенето на консултанти по околна среда, геолози, инженери по саниране и т.н.).
Със законодателството се предлага възприемането на постепенен и пропорционален подход, за да се осигури на държавите членки достатъчно време да създадат своя система за управление, да въведат система за мониторинг на почвите, да извършат оценка на здравето на почвите и да започнат прилагането на мерки, свързани с устойчивото управление на почвите.
•Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката
През последните 30 години ЕС прие значителна и широка съвкупност от мерки в областта на околната среда с цел да се подобри качеството на околната среда за европейските граждани и да се създадат условия за високо качество на живот. Действащото законодателство на ЕС съдържа няколко разпоредби, свързани с почвите, но в действащата правна уредба на ЕС има ясни и неоспорими пропуски, към чието запълване е насочено настоящото предложение относно здравето на почвите. С предложението се допълва съществуващото законодателство в областта на околната среда, като се осигурява съгласувана уредба за почвите на равнище ЕС. С него ще се допринесе и за постигането на целите, определени в действащото законодателство в областта на околната среда.
Що се отнася до замърсяването на почвата, с предложението се допълват Директивата за емисиите от промишлеността, Рамковата директива за отпадъците и Директивата относно депонирането, Директивата относно екологичната отговорност и Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателно право, като се обхващат всички видове замърсяване, включително предишното замърсяване на почвата. С предложението ще се допринесе значително за опазването на здравето на хората, което е една от основните цели на политиката на ЕС в областта на околната среда.
Присъща на здравите почви е способността за поглъщане, съхраняване и филтриране на води. Поради това се очаква с предложението да се допринесе за постигането на целите, залегнали в Рамковата директива за водите, Директивата за подземните води, Директивата за нитратите и Директивата за определяне на стандарти за качество на околната среда, чрез преодоляване на проблемите, свързани със замърсяването и ерозията на почвата и чрез подобряване на нейната водозадържаща способност. Здравите почви ще допринесат и за предотвратяването на наводнения, което е една от целите на Директивата относно оценката и управлението на риска от наводнения.
С разпоредбите относно устойчивото управление на почвите се допълва съществуващото законодателство на ЕС, свързано с природата (Директивата за местообитанията и Директивата за птиците), като се създават условия за подобряване на биологичното разнообразие (например дивите опрашители, които гнездят в почвите) и на въздуха чрез предотвратяване на ерозията на почвени частици. Здравите почви са основа за живот и биологично разнообразие, включително местообитания, видове и гени, и допринасят за намаляване на замърсяването на въздуха.
Освен това знанията, информацията и данните, събрани в изпълнение на залегналите в предложението изисквания за мониторинг, ще помогнат за подобряване на оценките на въздействието върху околната среда на проекти, планове и програми, извършвани съгласно Директивата за оценка на въздействието върху околната среда и Директивата за стратегическа екологична оценка.
И накрая, предложението е в съответствие с няколко други инициативи по линия на политиката в областта на околната среда, като например:
–Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., в която се определят цели за по-нататъшно опазване на природата в ЕС, и по-специално предложението за регламент относно възстановяването на природата (закон за възстановяване на природата или ЗВП). В предложения ЗВП е залегнала целта до 2030 г. 20 % от сушата и морето на ЕС да бъдат обхванати от мерки за възстановяване, а до 2050 г. всички екосистеми, които се нуждаят от възстановяване, да бъдат обхванати от мерки за възстановяване. Между предложения ЗВП и настоящото предложение за здравето на почвите има много възможности за полезно взаимодействие. Поради това предложеният ЗВП и настоящото предложение се допълват взаимно;
–в Плана за действие за нулево замърсяване е залегнала визията до 2050 г. замърсяването на въздуха, водите и почвите да бъде намалено до равнища, които вече не се смятат за вредни за здравето и природните екосистеми. Настоящото предложение е в съответствие с предложенията за преразглеждане и укрепване на ключови действащи нормативни актове на ЕС в областта на въздуха и водите, както и на законодателството в областта на промишлените дейности;
–Плана за действие относно кръговата икономика, в който са обявени мерки за намаляване на пластмасовите микрочастици и за оценка на Директивата за утайките от отпадъчни води, с която се регламентира качеството на утайките, използвани в земеделието;
–Стратегията за устойчивост в областта на химикалите, в която се признава, от една страна, същественото значение на химикалите за благосъстоянието на съвременното общество, а от друга страна се цели подобряване на защитата на гражданите и околната среда срещу възможните им опасни свойства.
•Съгласуваност с други политики на Съюза
Предложението е в съответствие с политиките на ЕС в областта на климата, храните и селското стопанство.
Инициативата е ключов елемент от Европейския зелен пакт и инструмент за постигане на целите на политиката на ЕС, като например неутралност по отношение на климата, издръжливост на природата и биологичното разнообразие, нулево замърсяване, устойчивост на хранителните системи и на здравето и благосъстоянието на хората.
Целите на предложението допълват европейския закон за климата и имат полезно взаимодействие с него. По този начин ще се допринесе за постигането на целите на ЕС за адаптиране към изменението на климата чрез повишаване на неговата издръжливост, както и на целта на Съюза за неутрална по отношение на климата Европа до 2050 г. Съхраняването на въглерод в почвата е съществена част от действията, необходими за постигане на неутралност по отношение на климата. Постигането на тази цел изисква действия в множество области, например поглъщане на въглерод чрез устойчиво управление на почвите, за да се балансират емисиите на парникови газове, които ще останат в края на една амбициозна траектория на декарбонизация. С настоящото предложение ще се допринесе също за целите на ЕС за адаптиране към изменението на климата, като се повиши издръжливостта на Съюза и се намали неговата уязвимост към изменението на климата, например чрез увеличаване на водозадържащата способност на почвите.
Налице е цялостна допълняемост и полезно взаимодействие между настоящото предложение и Регламента относно земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (Регламент за ЗПЗГС), който беше преработен наскоро, за да бъде приведен в съответствие с целта за намаляване на нетните емисии с 55 % до 2030 г. В преразгледания Регламент за ЗПЗГС е залегнала цел за постигане на нетни поглъщания в размер на 310 милиона тона еквивалент на въглероден диоксид в сектора на ЗПЗГС до 2030 г. на равнище ЕС. Всяка държава членка ще има задължителна национална цел за постепенно увеличаване на поглъщането на парникови газове в периода 2026—2029 г. Тези цели изискват от всички държави членки да повишат равнището на амбициозност по отношение на климата, залегнало в техните политики за земеползване. Освен това Регламентът за ЗПЗГС изисква от държавите членки да създадат системи за мониторинг на запасите от въглерод в почвата, като се очаква по този начин да се подобри природосъобразното смекчаване на последиците от изменението на климата чрез почвите. Настоящото предложение относно здравето на почвите и преразгледаният Регламент за ЗПЗГС ще имат взаимно засилващо се действие, тъй като здравите почви поглъщат повече въглерод, а целите, залегнали в Регламента за ЗПЗГС, насърчават устойчивото управление на почвите. Засиленият и по-представителен мониторинг на почвите ще способства и за подобряване на наблюдението върху успешното прилагане на политиката в сектора на ЗПЗГС.
Целта на предложения регламент относно рамка за сертифициране на поглъщането на въглерод е да се способства за прилагането на висококачествени поглъщания на въглерод чрез доброволна рамка на ЕС за сертифициране с висока степен на климатична и екологична съобразност. Поглъщането на въглерод също така представлява нов бизнес модел на доброволния пазар на въглеродни емисии. Тази инициатива е от съществено значение за осигуряването на способността на почвата да поглъща и съхранява въглерод. И обратно, възстановяването на доброто състояние на почвата е от съществено значение за повишаване на нейния капацитет да поглъща и съхранява въглерод и да генерира кредити за поглъщане на въглерод. Освен това чрез създаването на почвени райони съгласно инициативата за почвите и получаването на свързаните с тях данни и знания ще се улесни сертифицирането на погълнатия въглерод.
И накрая, очаква се чрез съгласуваното сертифициране на здравите почви да се увеличи стойността на сертификата за поглъщане на въглерод и да се даде по-голямо обществено и пазарно признание на устойчивото управление на почвата и свързаните с нея хранителни и нехранителни продукти. Ползите от здравите почви и мерките за постигането им ще способстват също за увеличаване на частното финансиране, тъй като хранително-вкусовата и други промишлености вече започнаха да въвеждат програми за заплащане на екосистемни услуги и за подкрепа на устойчиви практики, свързани със здравето на почвите. Същевременно сертифицирането на дадена почва като здрава вероятно ще увеличи стойността на земята, например при учредяването на обезпечение, продажба или наследяване.
Настоящото предложение е в съответствие със стратегията „От фермата до трапезата“, чиято цел е загубите на хранителни вещества да се намалят с поне 50 %, като същевременно се гарантира, че плодородието на почвата няма да бъде влошено. Освен това предложението за здравето на почвите ще допринесе за повишаване на издръжливостта на хранителната система на ЕС.
Предложението е в подкрепа на усилията, полагани от селскостопанския сектор по линия на ОСП с нейните нови правила за повишаване на екологичните характеристики на този сектор, подчертани и в стратегическите планове по ОСП за периода 2023—2027 г. Тази политика включва някои задължителни условия, свързани с околната среда и климата (добро земеделско и екологично състояние), на които земеделските стопани трябва да отговарят, за да получават подпомагане на доходите по ОСП. Някои от тези условия са свързани с практиките за управление на почвите (като практики за ограничаване на почвената ерозия (например управление на обработката на почвата), минимално почвено покритие и сеитбооборот), като се очаква те да способстват за поддържането или подобряването на здравето на селскостопанските почви. По ОСП е предвидена и финансова подкрепа за земеделските стопани, които се ангажират да осъществяват специфични практики, свързани с околната среда и климата, или инвестиции, надхвърлящи тези условия. Според одобрените стратегически планове по ОСП за периода 2023—2027 г. до 2027 г. половината от използваната земеделска площ в ЕС ще бъде подкрепена от ангажименти, благоприятстващи управлението на почвата с цел подобряване на нейното качество и биота (като намаляване на обработката на почвата, осигуряване на покритие на почвата в чувствителни периоди с междинни култури, сеитбооборот, включително бобови култури). Чрез засилване на иновационното измерение на ОСП държавите членки са планирали да създадат над 6600 оперативни групи, като се очаква около 1000 от тях да работят по проблемите на здравето на почвите. Предвид тези взаимовръзки настоящата директива следва да бъде взета предвид, когато, в съответствие с член 159 от Регламент (ЕС) 2021/2115, Комисията преразглежда до 31 декември 2025 г. списъка, съдържащ се в приложение XIII към посочения регламент.
С настоящото предложение за почвите ще бъдат определени принципите на устойчиво управление, приложими към управляваните почви в Европа, включително земеделските почви. С него на държавите членки ще бъде осигурена гъвкавост да прилагат тези принципи по своя преценка и да избират как да ги интегрират в стратегическите си планове по ОСП. С настоящото предложение ще бъдат предоставени също инструменти за подобряване на мониторинга на въздействието на инструментите за подпомагане по ОСП.
Настоящето предложение е в съответствие с предложението за преобразуване на сегашната система за земеделска счетоводна информация (СЗСИ) в мрежа за данни за устойчивостта на земеделските стопанства (МДУЗС) , включено в стратегията „От фермата до трапезата“. Новата МДУЗС ще е предназначена за събиране данни за устойчивостта на равнище стопанство, с което ще се допринася също за подобряване на консултантските услуги за земеделските стопани и за извършването на сравнителни анализи на показателите на стопанствата. След преобразуването новата мрежа ще позволи на Европейската комисия и на държавите членки да наблюдават развитието на специфични агроекологични практики на равнище стопанство, включително практики за управление на почвите.
Настоящото предложение е в съответствие с други цели на политиката на ЕС, насочени към постигане на отворена стратегическа автономност на ЕС, като например тези в предложението за европейски законодателен акт за суровините от критично значение, които са насочени към осигуряването сигурни и устойчиви доставки на суровини от критично значение за европейската промишленост, и следва да се изпълнява по съответния начин.
2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ
•Правно основание
Разпоредбите на настоящото предложение са свързани с опазването на околната среда. От това следва, че правното основание за настоящото предложение е член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в който се посочва как следва да се прилага член 191 от Договора. В член 191 от Договора се определят целите на политиката на ЕС в областта на околната среда:
–опазване, защита и подобряване на качеството на околната среда;
–защита на здравето на хората;
–разумно и рационално използване на природните ресурси;
–насърчаване на мерки на международно равнище за справяне с проблеми на околната среда в регионален или световен мащаб, по-специално за борба с изменението на климата.
В предложението не се съдържат мерки, засягащи земеползването.
Тъй като това е област на споделена компетентност между ЕС и държавите членки, действията на ЕС трябва да са съобразени с принципа на субсидиарност.
•Субсидиарност (при неизключителна компетентност)
Действията на равнище ЕС са оправдани предвид мащаба и трансграничния характер на проблема, последиците от увреждането на почвите в целия ЕС и рисковете за околната среда, икономиката и обществото.
Увреждането на почвите често се разглежда погрешно като чисто местен проблем, а трансграничните последици биват подценявани. Движещите сили и последиците на проблема надхвърлят границите на държавите и възпрепятстват пълноценното предоставяне на екосистемни услуги в множество държави, когато почвата се отмива от водата или се разнася от ветровете. Замърсителите могат да се разпространяват във въздуха, повърхностните и подпочвените води, да се пренасят през границите и да засягат храните.
По начини, които рядко се виждат или осъзнават, здравите почви са от съществено значение за справяне с глобалните предизвикателства пред обществото. Почвите играят основна роля в хранителния, въглеродния и водния цикъл, като тези процеси определено не са ограничени от физически и политически граници.
Ето защо са необходими координирани мерки от страна на всички държави членки, за да се постигне визията за здрави почви до 2050 г. съгласно Стратегията за почвите за 2030 г. и да се гарантира в дългосрочен план капацитетът на почвите да предоставят екосистемни услуги в целия ЕС.
Ако не спрем бързо сегашния темп на увреждане на почвите и не възстановим доброто им състояние, нашата хранителна система ще става по-непродуктивна, все по-уязвима към изменението на климата и зависима от ресурсоемки суровини. Самостоятелните действия на държавите членки се оказаха недостатъчни за подобряване на ситуацията, тъй като увреждането на почвите продължава и дори се задълбочава.
Предвид факта, че законодателството на ЕС обхваща — и то само повърхностно — някои аспекти на здравето на почвите, съществува необходимост от допълнителни действия на ЕС, с които да се допълнят действащите изисквания и да се запълнят пропуските в политиката.
Предложението е изготвено така, че да се създадат условия за действия за устойчиво управление на почвите и за преодоляване на щетите, произтичащи от увреждането на почвите. Целите на предложените действия могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на ЕС поради техния мащаб и последици. Необходими са координирани действия в достатъчно голям мащаб за мониторинг и устойчиво управление на почвите, за да се извлекат ползи от засиленото полезно взаимодействие, както и от увеличението на ефективността и ефикасността. Координирани действия са необходими и за изпълнение на ангажиментите за опазване на почвите, поети както на равнището на ЕС, така и на световно равнище. При неправилно опазване на почвите възниква риск от неизпълнение от страна на ЕС и неговите държави членки на техните международни ангажименти и на ангажиментите им съгласно Европейския зелен пакт по отношение на околната среда, устойчивото развитие и климата. И накрая, действията на равнището на ЕС са от съществено значение за справяне с потенциалните нарушения на вътрешния пазар и нелоялната конкуренция между предприятията, тъй като в някои държави членки има занижени екологични изисквания.
•Пропорционалност
Настоящото предложение е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като не надхвърля необходимото, за да се постигне целта всички почви в ЕС здрави до 2050 г. Предложеният инструмент е директива, която оставя голяма гъвкавост на държавите членки да определят най-добрите за тях мерки и да адаптират подхода към местните условия. Това е от първостепенно значение, за да се вземат предвид регионалните и местните особености, свързани с променливостта на почвата, земеползването, климатичните условия и социално-икономическите аспекти.
Постигането на целите на предложението е осигурено с изисквания, които са реалистични и не надхвърлят необходимото. По тази причина на държавите членки се предоставя достатъчно време за постепенно въвеждане на управлението, механизмите за мониторинг и оценка на здравето на почвите и мерките, необходими за прилагане на принципите на устойчиво управление на почвите.
За да се гарантира постигането на целите на ЕС, в предложението се предвиждат задължения за мониторинг и оценка на здравето на почвите и за преглед на ефективността на предприетите мерки. Оценката на въздействието, която обхвана въздействието на всички варианти на политиката, показва, че предложенията са пропорционални.
•Избор на инструмент
За да се постигне дългосрочната цел за здрави почви в ЕС до 2050 г., надделява необходимостта от законодателен вместо незаконодателен подход. С предложението се осигурява съгласувана рамка за мониторинг на почвите и устойчиво управление в това отношение. С него се оставя голяма гъвкавост на държавите членки да определят най-добрите за тях мерки и да адаптират подхода към местните условия. Тези цели могат да бъдат постигнати най-добре във вид на директива. Предвид голямото разнообразие от условия и начини на ползване на почвите в ЕС, както и необходимостта от гъвкавост и субсидиарност, директивата е най-добрият правен инструмент за постигане на тази цел.
Директивата изисква от държавите членки да постигнат нейните цели и да въведат съответните мерки в своите национални материалноправни и процесуалноправни системи. Директивите обаче дават на държавите членки по-голяма свобода при прилагането на дадена мярка на ЕС, отколкото регламентите, тъй като държавите членки могат да избират как да прилагат мерките, предвидени в директивата.
3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
•Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство
Не е приложимо, тъй като понастоящем не съществува общо за целия ЕС законодателство, което да се отнася конкретно до почвите.
Оценката на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. (SWD(2022)284) потвърждава, че увреждането и загубата на почви и опустиняването представляват заплаха за местообитанията и видовете. В нея също така се посочва, че природосъобразните решения са от съществено значение за намаляване на емисиите и адаптиране към променящия се климат.
•Консултации със заинтересованите страни
В периода 16 февруари 2022 г.—16 март 2022 г. Комисията организира покана за представяне на данни относно здравето на почвите, на която бяха получени 189 отговора.
В периода 1 август 2022 г.—24 октомври 2022 г. Комисията организира онлайн обществена консултация по бъдещия закон за здравето на почвите, отнасяща се до въпросите на защитата, устойчивото управление и възстановяването на почвите. Бяха получени 5782 отговора.
От 2015 г. насам Комисията поддържа открит диалог с държавите членки чрез експертната група на ЕС по опазване на почвата. Групата обикновено заседаваше два пъти годишно, но през 2022 г. се събра осем пъти, за да обсъди няколко аспекта на закона за здравето на почвите въз основа на тематични работни документи, изготвени от Комисията. През октомври 2022 г. експертната група беше разширена така, че да включва групи заинтересовани страни, различни от държавите членки. В новия си състав експертната група заседава два пъти — на 4 октомври 2022 г. и 7 февруари 2023 г. — като на тези заседания обсъди закона за почвата.
Комисията също така организира интервюта и изпрати целенасочени въпросници, за да се запознае с мнението на експерти относно разходите, осъществимостта и въздействието на някои мерки. Отговори се събираха в периода 14—28 ноември 2022 г.
Резюме на всички консултации е приложено към оценката на въздействието (приложение 2). В него са представени стратегията, методът и обзорен преглед на получените становища. При сравняването на различните варианти на политиката Комисията взе изцяло предвид становищата на заинтересованите страни (вж. приложение 10 към оценката на въздействието).
•Събиране и използване на експертни становища
Комисията се възползва в значителна степен от експертните знания на експертната група на ЕС по опазване на почвата, която обсъди няколко тематични документа, изготвени от Комисията, както и от вътрешните изследователски разработки на Съвместния изследователски център.
Комисията използва също публично достъпни данни и знания от компетентни организации, като ФАО, ЕАОС, IPBES и Научния консултативен съвет на европейските академии. Тя събра допълнителни експертни знания чрез договори за услуги и проекти, финансирани от ЕС, и по-специално по програмите „Хоризонт“.
•Оценка на въздействието
Предложението се основава на оценка на въздействието. След като бяха разрешени въпросите, повдигнати в отрицателното становище на Комитета за регулаторен контрол, издадено на 17 февруари 2023 г., на 28 април 2023 г. на проекта на оценката на въздействието беше дадено положително становище. Комитетът за регулаторен контрол поиска по-специално да се изясни съдържанието и осъществимостта на вариантите, да се отразят рисковете от непостигане на целта за здрави почви в целия ЕС до 2050 г., да се нюансира анализът на въздействието върху конкурентоспособността и да се представят по-ясно становищата на държавите членки.
В оценката на въздействието вариантите на политиката са описани с помощта на пет градивни елемента:
1) определение на понятието „здраве на почвите“ и установяване на почвени райони;
2) мониторинг на здравето на почвите;
3) устойчиво управление на почвите;
4) идентифициране, регистриране, изследване и оценка на замърсени обекти;
5) възстановяване (регенериране) на здравето на почвите и саниране на замърсени обекти.
За всеки от петте градивни елемента са разработени варианти, като гъвкавостта и хармонизацията са изменяни в различни степени, съответстващи на възможни смислени решения. Единият вариант е разработен така, че да осигурява най-висока степен на гъвкавост за държавите членки, другият — най-висока степен на хармонизация, а третият — междинна степен на хармонизация и гъвкавост. Вариант 1 представлява сценарий само с мониторинг, като не са предвидени мерки за устойчиво управление, регенериране и саниране на почвите, но той беше отхвърлен на ранен етап, тъй като беше сметнат за недостатъчен за постигане на целите и за удовлетворяване на очакванията на заинтересованите страни.
В предпочитания вариант са съчетани най-ефективните, ефикасни и съгласувани с политиката варианти, избрани от всеки градивен елемент. За всички градивни елементи, с изключение на санирането на замърсени обекти, беше избран вариант 3 с междинно ниво на гъвкавост и хармонизация (и много гъвкав вариант 2 за санирането). Предпочитаният вариант, изведен от оценката на въздействието, се основаваше на поетапен подход, осигуряващ на държавите членки време да въведат механизми, чрез които първо да извършат оценка на състоянието на почвите и след това, когато бъдат получени заключенията, да определят необходимите мерки за възстановяване.
Предпочитаният вариант е разработен така, че да бъдат преодолени щетите от увреждането на почвата, и по-специално произтичащата от него загуба на екосистемни услуги. Чрез него ще се гарантира постигането от ЕС на целите на неговата политика, като например амбицията за здрави почви и нулево замърсяване до 2050 г., по икономически ефективен начин. Повечето ползи са в резултат на избягването на разходи чрез справяне с увреждането на почвата. Най-големите разходи са свързани с прилагането на мерки за устойчиво управление и регенериране на почвите. Ползите от инициативата се оценяват на около 74 млрд. евро на година. Общият размер на разходите вероятно ще е от порядъка на 28—38 млрд. евро на година. Годишните разходи за замърсените обекти са много неопределени. Те се оценяват на 1,9 млрд. евро за идентифициране и изследване на замърсени обекти и 1 млрд. евро на година за саниране на такива обекти.
Въпреки че не беше възможно да се извърши количествена и стойностна оценка във всички случаи на въздействие, съотношението между ползите и разходите при предпочитания вариант беше оценено на консервативната и разумна стойност 1,7. За тази цел се изисква също държавите членки да осигурят участие на обществеността, и по-специално на управителите на почви и земеделските и горските стопани.
Преходът към устойчиво управление на почвите изисква инвестиции, за да се извлекат дългосрочните ползи от здравите почви за околната среда, икономиката и обществото. За успешното изпълнение на предпочитания вариант е необходимо да се използват различни източници на финансиране на европейско, национално, регионално и местно равнище. Затова настоящото предложение се публикува заедно с работен документ на службите на Комисията (SWD), в който се прави преглед на наличните възможности за финансиране на опазването, устойчивото управление и регенерирането на почвите в рамките на многогодишния бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. Държавите членки също продължават да обменят знания, опит и експертни становища в рамките на няколко взаимосвързани платформи на ЕС за здравето на почвите.
Предложението съответства на предпочитания вариант за всички градивни елементи, с изключение на градивния елемент за възстановяване на почвата. За да се ограничи тежестта върху държавите членки и собствениците и управителите на земи, по отношение на регенерирането на почвата предложението е не толкова взискателно, колкото предпочитаният вариант, съдържащ се в оценката на въздействието. По-специално, предложението не съдържа изисквания държавите членки да създават нови програми от мерки или планове за здравето на почвите. Тъй като този подход обаче може да доведе до повишен риск да не се постигне целта за здрави почви до 2050 г., предлага се Комисията да извърши анализ на необходимостта от определяне на по-конкретни изисквания за възстановяване/регенериране на нездравите почви до 2050 г. в контекста на ранна оценка на директивата, която е предвидена шест години след влизането на директивата в сила. Този анализ ще се основава на обмен с държавите членки и заинтересованите страни и в него ще бъдат отчетени заключенията от оценката на здравето на почвите, напредъка по отношение на устойчивото управление на почвите и развитието на познанията относно критериите за дескрипторите на здравето на почвите.
•Пригодност и опростяване на законодателството
Стопанските сектори, които се очаква да бъдат засегнати от инициативата, включват земеделието, горското стопанство и съответните консултантски услуги, стопанските дейности, които са довели до замърсяване на почвата, стопанските дейности, свързани със санирането на замърсени обекти, научните изследвания и лабораторните дейности. Увреждането на почвите се отразява върху тяхната производителност и конкурентоспособност. Предприетите действия за справяне с увреждането не се възнаграждават и засягат равнопоставеността.
Изпълнението на предложението ще доведе до създаването на редица възможности за растеж и иновации, включително за МСП в ЕС, както при разработването и прилагането на устойчиви практики за управление на почвите, така и при проучването и санирането на замърсени почви. Освен това се очаква вследствие на създаването на система за мониторинг на почвите да възникнат възможности за научноизследователски, развойни и стопански дейности, свързани с разработването на нови технологии и иновации за мониторинг и с оценяването на здравето на почвите.
За да се намали допълнително административната тежест, предложението не съдържа изисквания държавите членки да създават нови програми от мерки за устойчиво управление или регенериране на почвите. Освен това то се основава във възможно най-голяма степен на цифрови решения и решения за дистанционно наблюдение. Държавите членки ще докладват на Комисията само на всеки пет години, като докладването е ограничено до информацията, необходима на Комисията да изпълнява ролята си на орган за наблюдение на прилагането на директивата, да оценява директивата и да докладва на другите институции на ЕС.
•Основни права
В предложената директива се зачитат основните права и принципите, залегнали в Хартата на основните права на Европейския съюз. В предложението се предвиждат мерки за постигане на здрави почви до 2050 г. и за намаляване на замърсяването на почвите до равнища, които вече не се смятат за вредни за здравето на хората и околната среда. Това ще осигури защита на общностите в неравностойно социално и икономическо положение, които живеят на замърсени обекти близо до тях. С предложението се цели в политиките на ЕС да се въведе високо равнище на опазване околната среда и подобряване на нейното качество в съответствие с принципа на устойчиво развитие, залегнал в член 37 от Хартата на основните права на ЕС. С него се конкретизира задължението за защита на правото на живот, както е посочено в член 2 от Хартата.
С предложението се допринася за правото на ефективни правни средства за защита пред съд, както е предвидено в член 47 от Хартата, с подробни разпоредби относно достъпа до правосъдие и санкциите.
С предложението не се регламентира ползването на имущество и се зачита правото на собственост, установено в член 17 от Хартата. За да изпълняват обаче задълженията, свързани с мониторинга на здравето на почвите (вземане на проби от почвата), на компетентните органи в държавите членки може да се наложи да поискат от собствениците на земи да им предоставят право на достъп до техните имоти в съответствие с приложимите национални правила и процедури. Възможно е също държавите членки да изискват от собствениците на земи да прилагат мерки за устойчиво управление на почвите.
4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА
Предложението ще има отражение върху бюджета на Комисията по отношение на необходимите човешки и административни ресурси.
Работата на Комисията в областта на прилагането и принудителното изпълнение ще се увеличи вследствие на тази нова инициатива, с която се установява нова рамка за мониторинг, оценка, устойчиво управление и регенериране на почвите. Комисията ще трябва да управлява нов комитет и да проверява пълнотата и съответствието на мерките за транспониране. Тя ще трябва също да следи и анализира данните, докладвани от държавите членки, да приема актове за изпълнение и да предоставя насоки, когато е необходимо.
Комисията ще засили действията си по прилагането и интегрирането на мониторинга на почвите. Тя ще търси подкрепа от научната общност с помощта на Съвместния изследователски център и чрез стартиране на финансирани от ЕС проекти.
Европейската агенция за околна среда ще създаде нова инфраструктура за докладване на анализи, за подпомагане на политиката в областта на опазването на почвата и за извършване на работата, необходима за интегриране на данните за почвата с други области на политиката. Ще се търсят полезни взаимодействия с други задачи. Евентуалната потребност от неголямо укрепване ще бъде включена в законодателната финансова обосновка на предстоящо правно предложение.
Във финансовата обосновка, придружаваща настоящото предложение, са предоставени сведения за отражението върху бюджета и необходимите човешки и административни ресурси.
5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ
•Планове за изпълнение и механизъм за мониторинг, оценка и докладване
След влизането в сила на предложената директива държавите членки ще разполагат с максимум 2 години, за да приемат необходимите мерки за транспониране на директивата и да уведомят Комисията за тези мерки.
Комисията ще проверява пълнотата на съобщените от държавите членки мерки за транспониране и съответствието на тези мерки въз основа на обяснителни документи, в които се разяснява връзката между компонентите на директивата и съответните части на националните актове за транспониране.
Предложението съдържа няколко разпоредби, с които се уреждат механизмите за мониторинг. С него се въвежда съгласувана рамка за мониторинг на почвите, чрез която да се предоставят данни за здравето на почвите във всички държави членки и за всички почви. Тези данни ще бъдат публикувани в съответствие с приложимото законодателство.
Чрез регистъра на замърсените и потенциално замърсените обекти Комисията и гражданите, неправителствените организации и други заинтересовани страни ще могат да наблюдават изпълнението на задълженията, свързани със замърсяването на почвата.
Предложението съдържа и разпоредби за докладване. От държавите членки се изисква да докладват на Комисията по ограничен брой въпроси на всеки 5 години.
В предложението се предвижда извършването на оценка на директивата, която ще се основава на информацията, докладвана от държавите членки и на всяка друга налична информация. Тази оценка ще послужи като основа за преразглеждане на директивата. Основните констатации от оценката ще бъдат предоставени на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Предложението съдържа и разпоредби за адаптиране на правилата в съответствие с напредъка в областта на науката и техниката.
•Обяснителни документи (за директивите)
Предложената директива се отнася до екологичното право и е насочена към регламентирането на здравето на почвите на равнището на ЕС, като същевременно на държавите членки се предоставя голяма степен на гъвкавост по отношение на начините за постигане на целите. Понастоящем няма специално законодателство на ЕС за почвите, а предложената директива съдържа нови понятия и задължения по отношение на почвите, които ще засегнат главно публичните органи и заинтересованите страни в секторите на селското стопанство, горското стопанство и промишлеността.
Държавите членки имат възможност да използват различни правни инструменти за транспониране на директивата, а в някои случаи може да се наложи да изменят действащи национални разпоредби. Изпълнението на директивата вероятно ще засегне не само законодателството на централно/национално равнище в държавите членки, но също и законодателството на различни регионални и местни равнища. Ето защо наличието на обяснителни документи ще подпомогне процеса на проверка на транспонирането и ще способства за намаляване на административната тежест за Комисията, свързана с мониторинга на съответствието. Без такива документи ще са необходими значителни ресурси и многобройни контакти с националните органи, за да се проверяват начините на транспониране във всички държави членки.
В този контекст е пропорционално да се поиска от държавите членки да поемат тежестта за предоставяне на обяснителни документи, за да може Комисията да наблюдава транспонирането на предложената директива, която е от основно значение за Европейския зелен пакт. Следователно, когато съобщават мерките за транспониране, държавите членки следва да представят един или повече документи, в които се обяснява връзката между компонентите на директивата и съответните части на националните актове за транспониране. Това е в съответствие със съвместната политическа декларация от 28 септември 2011 г. на държавите членки и на Комисията относно обяснителните документи.
•Подробно разяснение на конкретните разпоредби на предложението
В член 1 се определя общата цел на директивата, а именно да се създаде съгласувана рамка за мониторинг на почвите, чрез която да се предоставят данни за здравето на почвите във всички държави членки и да се гарантира, че най-късно до 2050 г. почвите в ЕС ще бъдат в добро здравно състояние, така че да могат да осигуряват множество услуги в мащаб, достатъчен за задоволяване на екологичните, обществените и икономическите потребности, и да се намали замърсяването на почвите до равнища, които вече не се смятат за вредни за здравето на хората. Чрез директивата се допринася за предотвратяването и смекчаването на последиците от изменението на климата, за повишаване на издръжливостта спрямо природни бедствия и за гарантиране на продоволствената сигурност.
В член 2 се определя териториалният обхват на директивата, която се прилага за всички почви в ЕС.
В член 3 са дадени определения.
В членове 4 и 5 се определят изискванията към управлението. В член 4 се посочва, че държавите членки трябва да създадат почвени райони, обхващащи цялата им територия, с цел да управляват почвите и изпълняват изискванията на директивата. В член 4 се определят и критериите, които държавите членки трябва да прилагат при създаването на посочените почвени райони. Разпоредбата на член 5 изисква от държавите членки да назначат органите, на които е възложено изпълнението на предвидените в директивата задължения.
В член 6 се описва общата рамка за мониторинг въз основа на почвените райони, за да се гарантира редовното наблюдение на здравето на почвите. В него се описват също начините, по които Комисията може да подкрепя действията, предприемани от държавите членки по отношение на мониторинга на здравето на почвите.
В член 7 се определят дескрипторите на почвата и критериите за мониторинг и оценка на здравето на почвите. В него се уточнява, че някои критерии ще бъдат установени от държавите членки.
В член 8 се посочва, че държавите членки трябва да извършват редовни измервания на почвите. Освен това в него се определят методиките за определяне на точките за вземане на проби и за измерване на дескрипторите на почвата.
Разпоредбата на член 9 изисква от държавите членки да оценяват здравето на почвите въз основа на редовни измервания на почвите, за да се установи дали почвите са здрави.
В член 10 се определят принципите на устойчиво управление на почвите, които са насочени към поддържането и подобряването на тяхното здраве.
В член 11 са предвидени принципи за смекчаване на последиците, които държавите членки трябва да спазват в случай на усвояване на земя.
В член 12 се установява общо задължение за прилагане на основан на риска подход за идентифициране и изследване на потенциално замърсени обекти и за управление на замърсени обекти.
В член 13 се изисква да се идентифицират всички потенциално замърсени обекти, а в член 14 се изисква тези обекти да бъдат изследвани, за да се установи наличието на замърсяване.
В член 15 се съдържат задължения относно управлението на замърсени обекти. В него се посочва, че държавите членки трябва да извършват оценка на специфичния за обекта риск, за да установят дали замърсеният обект представлява неприемлив риск за здравето на хората или околната среда и да предприемат подходящи мерки за намаляване на риска.
Разпоредбата на член 16 изисква от държавите членки да изготвят регистър на замърсените и потенциално замърсените обекти. Посочва се, че регистърът трябва да съдържа информацията, определена в приложение VII и да бъде публично достъпен и редовно актуализиран.
В член 17 се съдържат разпоредби относно финансирането от ЕС.
В член 18 се съдържат изисквания за докладване. В него се посочва, че държавите членки трябва редовно да предоставят данни и информация на Комисията в електронен формат.
С разпоредбата на член 19 се осигурява достъп до информация с цел повишаване на прозрачността.
В член 20 се определят условията, при които Комисията може да приема делегирани актове.
В член 21 се определят условията, при които Комисията може да приема актове за изпълнение (процедура на комитет).
В член 22 се съдържат изисквания, уреждащи достъпа до правосъдие.
Разпоредбата на член 23 изисква от държавите членки да определят правилата за санкции, приложими при нарушаване на националните разпоредби, приети съгласно директивата. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
В член 24 се предвижда извършването на оценка на директивата.
В член 25 се съдържат изисквания за транспониране на директивата в националното законодателство.
Член 26 се отнася до влизането в сила на директивата.
Съгласно член 27 адресати на директивата са държавите членки.
2023/0232 (COD)
Предложение за
ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
относно мониторинга и устойчивостта на почвите (закон за мониторинга на почвите)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет,
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
1)Почвата е жизненоважен, ограничен, невъзобновяем и незаменим ресурс от критично значение за икономиката, околната среда и обществото.
2)Здравите почви са в добро химическо, биологично и физическо състояние, така че са в състояние да осигуряват екосистемни услуги, които са жизненоважни за хората и околната среда, като безопасна и питателна храна в достатъчно количество, биомаса, чиста вода, кръговрат на хранителните вещества, съхранение на въглерод и местообитания за биологичното разнообразие. 60—70 % от почвите в Съюза обаче са увредени и увреждането им продължава.
3)Увреждането на почвата струва на Съюза няколко десетки милиарда евро всяка година. Здравето на почвите оказва влияние върху предоставянето на екосистемни услуги с висока икономическа възвръщаемост. Ето защо устойчивото управление и регенерирането на почвите е икономически целесъобразно и може да доведе до значително увеличаване на цената и стойността на земята в Съюза.
4)В Европейския зелен пакт е определена амбициозна пътна карта за превръщане на Съюза в справедливо и благоденстващо общество с модерна и конкурентоспособна икономика с ефективно използване на ресурсите, която има за цел да се опазва, съхранява и увеличава природният капитал на Съюза, както и да се опазват здравето и благосъстоянието на гражданите. Като част от Европейския зелен пакт Комисията прие Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г., стратегията „От фермата до трапезата“, План за действие за нулево замърсяване, Стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата и Стратегия на ЕС за почвите за 2030 г.
5)Съюзът е ангажиран с Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие и със залегналите в нея цели за устойчиво развитие (ЦУР). Здравите почви допринасят пряко за постигането на няколко цели за устойчиво развитие, и по-специално на ЦУР 2 (край на глада), ЦУР 3 (добро здраве и благосъстояние), ЦУР 6 (чиста вода и добри санитарни условия), ЦУР 11 (устойчиви градове и селища), ЦУР 12 (отговорно потребление и производство), ЦУР 13 (действия в областта на климата) и ЦУР 15 (живот на земята). В ЦУР 15.3 е залегнала борба с опустиняването, възстановяване на увредените земи и почви (включително земите, засегнати от опустиняване, суша и наводнения) и стремеж за преустановяване на увреждането на земите в световен мащаб до 2030 г.
6)Съюзът и неговите държави членки, в качеството си на страни по Конвенцията за биологичното разнообразие, одобрена с Решение 93/626/ЕИО на Съвета, договориха на 15-ата конференция на страните по конвенцията глобална рамка за биологичното разнообразие Кунмин–Монреал, включваща няколко ориентирани към действие глобални цели за 2030 г., които са от значение за здравето на почвите. Приносът на природата за хората, включително здравето на почвите, следва да бъде възстановен, поддържан и увеличен.
7)Съюзът и неговите държави членки, в качеството си на страни по Конвенцията на ООН за борба с опустиняването, одобрена с Решение 98/216/ЕО на Съвета, са поели ангажимент да водят борба с опустиняването и работят за смекчаването последиците от сушата в засегнатите държави. Тринадесет държави членки са се обявили за засегнати от опустиняването страни по Конвенцията на ООН за борба с опустиняването.
8)В контекста на Рамкова конвенция на ООН по изменението на климата (РКООНИК) земята и почвата се разглеждат едновременно като източник и поглътител на въглерод. Като страни по конвенцията Съюзът и държавите членки са поели ангажимент да насърчават устойчивото управление, опазването и увеличаването на поглътителите и резервоарите на въглерод.
9)В Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. се посочва, че е от съществено значение да се увеличат усилията за опазване на плодородието на почвата, намаляване на почвената ерозия и увеличаване на съдържанието на органични вещества в почвата чрез прилагане на устойчиви практики за управление на почвите. В нея се посочва също така, че е необходим значителен напредък при идентифицирането на обектите със замърсени почви, възстановяването на почвите с влошено качество, определянето на условията за добро екологично състояние на почвите, залагането на цели за възстановяване и подобряването на мониторинга на здравето на почвите.
10)В Стратегията на ЕС за почвите за 2030 г. е определена дългосрочната визия до 2050 г. всички почвени екосистеми в ЕС да са в добро здравно състояние и следователно по-устойчиви. Като ключово решение здравите почви допринасят за целите на ЕС, свързани с постигане на неутралност по отношение на климата и издръжливост спрямо него, развиване на чиста и кръгова (био)икономика, обръщане на тенденцията на загуба на биологично разнообразие, опазване на здравето на хората, спиране на опустиняването и обръщане на тенденцията на увреждане на земите.
11)Финансирането е жизненоважен фактор на прехода към здрави почви. С многогодишната финансова рамка се предоставят няколко възможности за финансиране на опазването, устойчивото управление и регенерирането на почвите. „Пакт за почвите за Европа“ е една от петте мисии на ЕС в рамките на програма „Хоризонт Европа“ и е посветена специално на действията за подобряване на здравето на почвите. Мисията за почвите е ключов инструмент за прилагането на настоящата директива. Предназначението на тази мисия е да води прехода към здрави почви чрез финансиране на амбициозна програма за научни изследвания и иновации, създаване на мрежа от 100 живи лаборатории и водещи проекти в селски и градски райони, напредък в разработването на хармонизирана рамка за мониторинг на почвите и повишаване на осведомеността за значението на почвата. Други програми на Съюза, в които са залегнали цели, допринасящи за здравето на почвите, са общата селскостопанска политика, фондовете на кохезионната политика, Програмата за околната среда и действията по климата, работната програма по „Хоризонт Европа“, инструментът за техническа подкрепа, Механизмът за възстановяване и устойчивост и InvestEU.
12)В Стратегията за почвите за 2030 г. е обявено, че Комисията ще представи законодателно предложение относно здравето на почвите, за да се даде възможност за постигане на целите на тази стратегия и на добро здраве на почвата в целия ЕС до 2050 г. В резолюцията си от 28 април 2021 г. относно опазването на почвата Европейският парламент подчерта значението на опазването на почвата и подкрепата за здрави почви в Съюза, като се има предвид, че увреждането продължава въпреки ограничените и неравномерни действия, предприемани в някои държави членки. Европейският парламент призова Комисията да разработи, при пълно зачитане на принципа на субсидиарност, приложима в целия Съюз правна уредба относно опазването и устойчивото използване на почвите, която да обхваща всички основни заплахи за тях.
13)В заключенията си от 23 октомври 2020 г. Съветът подкрепи активизирането от страна на Комисията на усилията за по-добро опазване на почвите и почвеното биоразнообразие като невъзобновяем ресурс от жизненоважно значение.
14)С Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета се определя обвързваща цел за неутралност по отношение на климата в Съюза до 2050 г. и за отрицателни емисии след това, както и за даване на приоритет на бързото и предвидимо намаляване на емисиите и същевременно за увеличаване на поглъщанията от естествени поглътители. Устойчивото управление на почвите води до увеличаване на секвестирането на въглерод и в повечето случаи до съпътстващи ползи за екосистемите и биологичното разнообразие. В съобщението на Комисията относно устойчивите въглеродни цикли се подчертава необходимостта от ясно и прозрачно определяне на дейностите, които несъмнено водят до поглъщане на въглерод от атмосферата, като например разработването на рамка на ЕС за сертифициране на поглъщанията на въглерод от естествени екосистеми, включително почвите. Освен това в преразгледания Регламент относно земеползването, промените в земеползването и горското стопанство не само се отрежда централно място на почвения въглерод в усилията за постигане на целите по пътя към неутрална по отношение на климата Европа, но и се отправя призив към държавите членки да разработят система за мониторинг на запасите от въглерод в почвата, като използват, наред с другото, данни от рамковото статистическо изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS).
15)В съобщението на Комисията относно адаптирането към изменението на климата се подчертава, че използването на природосъобразни решения във вътрешността на континента, включително възстановяването на подобното на гъба функциониране на почвите, ще доведе до увеличаване на целогодишното снабдяване с чиста и прясна вода и до намаляване на риска от наводнения. Важно да се увеличи до максимум способността на почвите да задържат и пречистват водата и да намаляват замърсяването.
16)В приетия от Комисията план за действие за нулево замърсяване е залегнала визията до 2050 г. замърсяването на въздуха, водата и почвата да е намалено до равнища, които вече не се смятат за вредни за здравето и за природните екосистеми и са съобразени с границите, до които нашата планета е в състояние да се справи, като по този начин се създава нетоксична околна среда.
17)В съобщението на Комисията относно гарантирането на продоволствената сигурност и повишаването на гъвкавостта на продоволствените системи се подчертава, че продоволствената устойчивост е от основно значение за продоволствената сигурност. Здравите почви правят хранителната система на Съюза по-издръжлива, като осигуряват основата за това храната да е питателна и в достатъчни количества.
18)Необходимо е да се определят мерки за мониторинг и оценка на здравето на почвите, за устойчиво управление на почвите и за справяне със замърсените обекти, за да може почвите да са здрави до 2050 г., да се поддържат в добро състояние и да се постигнат целите на Съюза в областта на климата и биологичното разнообразие, да се предотвратяват сушите и природните бедствия и да се реагира на тях, да се опазва здравето на хората и да се гарантира продоволствената сигурност и безопасността на храните.
19)Над 25 % от цялото биологично разнообразие съществува благодарение на почвите, а освен това почвите са второто по големина въглеродно депо на планетата. Със своята способност да улавят и съхраняват въглерод здравите почви допринасят за постигането на целите на Съюза в областта на изменението на климата. Здравите почви също така осигуряват благоприятно местообитание за развитие на организмите и са от решаващо значение за увеличаване на биологичното разнообразие и за укрепване на стабилността на екосистемите. Подземното и надземното биоразнообразие са тясно свързани и си взаимодействат чрез мутуализъм (например микоризните гъби, които свързват корените на растенията).
20)Наводненията, горските пожари и екстремните метеорологични явления са рисковете от природни бедствия, които предизвикват най-голяма загриженост в цяла Европа. Навсякъде в Съюза бързо нарастват опасенията от суши и недостиг на вода. Държавите членки, за които сушите и недостигът на вода са ключови нововъзникващи или свързани с климата рискове от бедствия, са 24 през 2020 г. докато през 2015 г. те са били само 11. Здравите почви са от съществено значение за издръжливостта спрямо суши и природни бедствия. Практиките, които способстват за подобряване на водозадържането и наличието на хранителни вещества в почвата, на структурата на почвата и на биоразнообразието и секвестирането на въглерод в нея, водят до повишаване на способността на екосистемите, растенията и културите да издържат и да се възстановяват от суши, природни бедствия, горещи вълни и екстремни метеорологични явления, които в бъдеще ще стават все по-чести поради изменението на климата. От друга страна, без правилно управление на почвите, сушата и природните бедствия причиняват увреждане на почвите и ги правят нездрави. Подобряването на здравето на почвите способства за намаляване на икономическите загуби и смъртните случаи, свързани с екстремни климатични явления, които за периода 1980—2021 г. възлизат на приблизително 560 млрд. евро и над 182 000 жертви.
21)здравето на почвите допринася пряко за здравето и благосъстоянието на хората. Здравите почви осигуряват безопасна и питателна храна и имат способността да филтрират замърсители, като по този начин поддържат качеството на питейната вода. Замърсяването на почвата може да навреди на здравето на хората чрез поглъщане, вдишване или контакт с кожата. Експозицията на човека на микробни съобщества в здравата почва е полезно за развитието на имунната система и устойчивостта срещу някои заболявания и алергии. Здравите почви подпомагат растежа на дървета, цветя и треви и осигуряват зелена инфраструктура, която предлага естетическа стойност, благополучие и качество на живот.
22)Увреждането на почвите засяга плодородието, добивите, устойчивостта на вредители и хранителната стойност на храните. Тъй като 95 % от храните ни се произвеждат пряко или непряко върху почви, а населението на света продължава да се увеличава, от ключово значение е този ограничен природен ресурс да остане здрав, за да се гарантира дългосрочната продоволствена сигурност и да се осигури производителността и рентабилността на селското стопанство на Съюза. Устойчивите практики за управление на почвите водят до поддържане или подобряване на тяхното здраве и способстват за увеличаването на устойчивостта и издръжливостта на продоволствена система.
23)Дългосрочната цел на настоящата директивата е да се постигне добро здраве на почвите до 2050 г. Като междинна стъпка, с оглед на ограничените познания за състоянието на почвите, както и за ефективността на мерките за възстановяване на тяхното здраве и разходите за тези мерки, в директивата е възприет поетапен подход. На първия етап усилията ще бъдат насочени към това да бъде създадена рамка за мониторинг на почвите и да се извърши оценка на тяхното състояние в целия ЕС. Този етап включва също изисквания за определяне на мерки за устойчиво управление на почвите и за регенериране на нездравите почви, след като се установи тяхното състояние, но без да се налагат нито задължения за постигане на добро здраве на почвите до 2050 г., нито междинни цели. Този пропорционален подход ще позволи мерките за устойчиво управление на почвите и за регенериране на нездравите почви да бъдат добре подготвени, стимулирани и приведени в действие. На втория етап, веднага след като бъдат получени резултатите от първата оценка на почвите и анализа на тенденциите, Комисията ще направи преглед на напредъка и придобития опит по отношение на целта за 2050 г. и ще предложи преразглеждане на директивата, ако това е необходимо за ускоряване на напредъка до 2050 г.
24)За решаването на проблема с натиска върху почвите и определянето на подходящи мерки за поддържане или възстановяване на тяхното здраве е необходимо да се вземат предвид разнообразието от почвени типове, специфичните местни и климатични условия, както и земеползването или земното покритие. Поради това е целесъобразно държавите членки да създадат почвени райони. Почвеният район следва да е основната териториална единица за управление на почвите и за предприемане на мерки за спазване на изискванията, определени в настоящата директива, по-специално по отношение на мониторинга и оценката на здравето на почвите. Броят, географският обхват и границите на почвените райони за всяка държава членка следва да бъдат определени така, че да се улесни прилагането на Регламент (ЕС) .../.... на Европейския парламент и на Съвета. Във всяка държава членка следва да има минимален брой почвени райони в зависимост от големината на държавата членка. Минималният брой почвени райони за всяка държава членка трябва да съответства на броя териториални единици на равнище NUTS 1, установени в Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета.
25)За да се осигури надлежно управление на почвите, от държавите членки следва да се изисква да назначат компетентен орган за всеки почвен район. На държавите членки следва да бъде позволено да назначат допълнителен компетентен орган на подходящо равнище, включително на национално или регионално равнище.
26)За да има общо определение на понятието „здрава почва“, е необходимо да се определи минимална обща съвкупност от измерими критерии, чието неспазване води до критична загуба на способността на почвата да функционира като жизненоважна жива система и да осигурява екосистемни услуги. Тези критерии следва да отразяват сегашното равнище на почвознанието и да се основават на него.
27)За да се опише увреждането на почвата, е необходимо да се установят дескриптори на почвата, подлежащи на измерване или експертна оценка. Дори и да съществуват значителни разлики между видовете почви, климатичните условия и земеползването, настоящите научни познания позволяват определянето на критерии на равнището на Съюза за някои от тези дескриптори на почвата. Държавите членки следва обаче да имат възможността да адаптират критериите за някои от тези дескриптори на почвата въз основа на специфичните национални или местни условия, както и да определят критериите за други дескриптори на почвата, за които на този етап не могат да бъдат установени общи критерии на равнище ЕС. По отношение на дескрипторите, за които понастоящем не могат да бъдат определени ясни критерии за разграничаване на здравото от нездравото състояние, се изисква само мониторинг и оценка. Това ще способства за разработването на такива критерии в бъдеще.
28)За да създадат стимули, държавите членки следва да установят механизми за признаване на усилията на собствениците и стопаните на земи за поддържане на почвата в добро състояние, включително под формата на сертифициране на здравето на почвите, което да допълва регулаторната рамка на Съюза за поглъщането на въглерод и способства за изпълнението на критериите за устойчивост на енергията от възобновяеми източници, определени в член 29 от Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета. Комисията следва да улеснява сертифицирането на здравето на почвите, включително като обменя информация и насърчава най-добрите практики, повишава информираността и разглежда възможността за признаване на схемите за сертифициране на равнището на Съюза. За да се намали административната тежест за кандидатите за съответните сертификати, следва да се използват в максимална степен полезните взаимодействия между различните схеми за сертифициране.
29)Някои почви имат специфични характеристики, защото или са нетипични по природа и представляват редки местообитания за биоразнообразието или уникални ландшафти, или са били силно изменени от човека. Тези характеристики следва да се вземат предвид в контекста на определението на понятието „здрава почва“ и изискванията за постигане на добро здравно състояние на почвите.
30)Почвата е ограничен ресурс, който е обект на все по-силна конкуренция за различни начини на ползване. Усвояването на земя е процес, който често е продиктуван от нуждите на икономическото развитие и който води до превръщането на естествени и полуестествени зони (включително земеделски и горски земи, градини и паркове) в изкуствено застроени земи, където почвата се използва за платформа за строителни и инфраструктурни обекти, като пряк източник на суровини или като хранилище за историческо наследство. Това превръщане може да доведе до загуба, често необратима, на способността на почвите да изпълняват други екосистемни услуги (осигуряване на храна и биомаса, кръговрат на водата и хранителните вещества, основа за биологичното разнообразие и съхранение на въглерод). По-специално, усвояването на земя често засяга най-плодородните земеделски почви, което застрашава продоволствената сигурност. Запечатаната почва също така излага населените места на наводнения с по-високи пикове и на по-интензивни прояви на ефекта на топлинния остров. Ето защо е необходимо да се извършва мониторинг на усвояването на земя и запечатването на почвата, и на техните последици за способността на почвата да осигурява екосистемни услуги. Целесъобразно е също така смекчаването на последиците от усвояването на земя да се определи като част от устойчивото управление на почвите.
31)Оценката на здравето на почвите въз основа на мрежата за мониторинг следва да бъде точна, като в същото време разходите за този мониторинг се поддържат на разумно равнище. Поради това е целесъобразно да се определят критерии за определянето на точки за вземане на проби, които са представителни за здравето на почвите при различни почвени типове, климатични условия и земеползване. Мрежата от точки за вземане на проби следва да бъде определена посредством геостатистически методи и да е достатъчно гъста, за да осигурява разчетна оценка на площта на здравите почви на национално равнище с неопределеност не повече от 5 %. Смята се, че тази стойност по принцип осигурява статистическа достоверност на разчетната оценка и разумна увереност, че целта е постигната.
32)Комисията следва да подпомага и подкрепя мониторинга на здравето на почвите от страна на държавите членки, като продължи да извършва и подобри редовното вземане на място на почвени проби и съответните измервания (LUCAS Soil) като част от програмата за рамково статистическо изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS). За тази цел програма LUCAS се подобрява и усъвършенства, за да е в пълно съответствие със специфичните изисквания за качество, които трябва да бъдат изпълнявани за целите на настоящата директива. За да се облекчи тежестта, на държавите членки следва да се позволи да вземат предвид данните за здравето на почвите, проучени в рамките на подобрената програма LUCAS Soil. Подпомаганите по този начин държави членки, при спазване на приложимото законодателство на държавата членка или Съюза, следва да предвидят необходимите правни механизми, за да осигурят на Комисията възможност да взема на място на проби от почвата, включително в частни полета.
33)Комисията разработва услуги за дистанционно изследване в контекста на „Коперник“ като програма, насочена към потребителите, с което подпомага и държавите членки. За да се увеличи навременността и ефективността на мониторинга на здравето на почвите и когато е уместно, държавите членки следва да използват данни от дистанционно изследване, включително резултатите от услугите на „Коперник“, за мониторинг на съответните дескриптори на почвата и за оценяване на здравето на почвите. Комисията и Европейската агенция за околна среда следва да подкрепят проучването и разработването на продукти за дистанционно изследване на почвата, за да се подпомагат държавите членки в мониторинга на съответните дескриптори на почвата.
34)Като използва за основа съществуващата обсерватория на ЕС за почвите и същевременно я усъвършенства, Комисията следва да създаде цифров портал за данни за здравето на почвите, който следва да е съвместим със стратегията на ЕС за данните и с пространствата на данни на ЕС, и да представлява център за достъп до данни за почвите, получени от различни източници. На първо място този портал следва да включва всички данни, събрани от държавите членки и Комисията съгласно изискванията на настоящата директива. Освен това в този портал следва да е възможно интегрирането на доброволна основа на други данни от значение за почвите, събрани от държавите членки или от други страни (и по-специално данни, получени в резултат на проекти по програма „Хоризонт Европа“ и мисия „Пакт за почвите за Европа"), при условие че тези данни отговарят на определени изисквания по отношение на формата и спецификациите. Въпросните изисквания следва да бъдат определени от Комисията с актове за изпълнение.
35)Необходимо е също така да се повиши хармонизацията на прилаганите в държавите членки системи за мониторинг на почвите, както и да се използват примерите за полезно взаимодействие между системите за мониторинг на Съюза и националните системи за мониторинг, за да се получават по-съпоставими данни в целия Съюз.
36)С цел възможно най-широко използване на данните за здравето на почвите, получени от мониторинга, извършван съгласно настоящата директива, от държавите членки следва да се изисква да създават условия за лесен достъп до тези данни от съответните заинтересовани страни като земеделски стопани, горски стопани, собственици на земя и местни органи.
37)За да се поддържа или подобрява здравето на почвите, те трябва да се управляват устойчиво. Устойчивото управление на почвите ще създаде условия за дългосрочно предоставяне на услуги, свързани с почвите, включително повишаване на качеството на въздуха и водите и на продоволствената сигурност. Поради това е целесъобразно да се определят принципи на устойчиво управление на почвите, които да направляват практиките за тяхното управление.
38)Икономическите инструменти, включително тези по линия на общата селскостопанска политика (ОСП), чрез които се подпомагат земеделските стопани, имат решаваща роля за прехода към устойчиво управление на селскостопанските почви и в по-малка степен на горските почви. Подпомагането по ОСП обхваща и здравето на почвите чрез прилагане на условия, екосхеми и мерки за развитие на селските райони. Финансова подкрепа за земеделските и горските стопани, които прилагат устойчиви практики за управление на почвите, може да бъде предоставяна и от частния сектор. Доброволните маркировки за устойчивост в хранително-вкусовата, дърводобивната и дървопреработвателната, биотехнологичната и енергийната промишленост, например установяваните от частни заинтересовани страни, могат да отразяват принципите на устойчиво управление на почвите, определени в настоящата директива. Това може да позволи на производителите на храни, дървесина и друга биомаса, които следват тези принципи в производството си, да ги отразяват в стойността на своите продукти. Чрез живите лаборатории и водещите проекти на мисията за почвите ще бъде осигурено допълнително финансиране за мрежа от реални обекти за изпитване, демонстриране и разширяване на различни решения, включително за въглеродно земеделие. Без да се ограничава действието на принципа „замърсителят плаща“, държавите членки следва да подпомагат чрез подкрепа и съвети собствениците и ползвателите на земя, засегнати от действията, предприемани съгласно настоящата директива, като вземат предвид по-специално нуждите и ограничените възможности на малките и средните предприятия.
39)Съгласно Регламент (ЕС) 2021/2115 на Европейския парламент и на Съвета държавите членки трябва да опишат в своите стратегически планове по ОСП как е предвидено архитектурата за екологизиране и борба с изменението на климата на тези планове да допринася за постигането на дългосрочните национални цели, определени или произтичащи от законодателните актове, изброени в приложение XIII към посочения регламент, и да бъде в съответствие с тези цели.
40)За да се гарантира прилагането на най-добрите практики за устойчиво управление на почвите, от държавите членки следва да се изисква да следят внимателно ефекта от практиките за управление на почвите и при необходимост да коригират практиките и препоръките, като вземат предвид новите знания, получени в резултат на научни изследвания и иновации. В това отношение се очаква ценен принос от мисия „Пакт за почвите за Европа“ на програма „Хоризонт Европа“, и по-специално от живите лаборатории и дейностите на тази мисия в подкрепа на мониторинга на почвите, образованието в областта на почвите и ангажираността на гражданското общество.
41)Регенерирането води до възстановяване на увредената почва в добро здравно състояние. От държавите членки следва да се изисква при определянето на мерки за регенериране на почвата да вземат предвид резултатите от оценката на здравето на почвите и да адаптират тези мерки за регенериране към специфичните характеристики на състоянието, вида, използването и здравето на почвите, както и към местните, климатичните и екологичните условия.
42)За да се осигури полезно взаимодействие между различните мерки, приети съгласно друго законодателство на Съюза, които могат да окажат въздействие върху здравето на почвите, и мерките, които трябва да бъдат въведени за устойчиво управление и регенериране на почвите в Съюза, държавите членки следва да гарантират, че практиките за устойчиво управление и регенериране на почвите са съгласувани с националните планове за възстановяване, приети в съответствие с Регламент (ЕС) .../.. на Европейския парламент и на Съвета+; стратегическите планове, които трябва да бъдат изготвени от държавите членки в рамките на общата селскостопанска политика съгласно Регламент (ЕС) 2021/2115, кодексите за добри селскостопански практики и програмите за действие за определените уязвими зони, приети в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета, мерките за опазване и приоритетната рамка за действие, установени за зоните от „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета, мерките за постигане на добро екологично и химическо състояние на водните обекти, включени в плановете за управление на речните басейни, изготвени съгласно Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, мерките за управление на риска от наводнения, установени съгласно Директива 2007/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, плановете за управление на засушаванията, насърчавани в стратегията на Съюза за адаптиране към изменението на климата, националните програми за действие, изготвени съгласно член 10 от Конвенцията на ООН за борба с опустиняването, целите по Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета, интегрираните национални планове в областта на енергетиката и климата, изготвени съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета, националните програми за контрол на замърсяването на въздуха, изготвени съгласно Директива (ЕС) 2016/2284 на Европейския парламент и на Съвета, оценките на риска и плановете за управление на риска от бедствия, изготвени съгласно Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета и националните планове за действие, изготвени съгласно Регламент (ЕС) .../... на Европейския парламент и на Съвета+. Практиките за устойчиво управление и регенериране на почвите следва да бъдат интегрирани в максимално възможна степен в тези програми, планове и мерки, доколкото допринасят за постигането на целите им. Следователно съответните показатели и данни, като например свързаните с почвата показатели за резултатите съгласно Регламента за ОСП и статистическите данни за вложенията и продукцията в селското стопанство, докладвани съгласно Регламент (ЕС) 2022/2379 на Европейския парламент и на Съвета, следва да бъдат достъпни за компетентните органи, отговарящи за устойчивото управление, практиките за регенериране и оценяването на здравето на почвите, за да се постигне обвързване на тези данни и показатели и по този начин да се даде възможност за възможно най-точна оценка на ефективността на избраните мерки.
43)Замърсените обекти са наследство от десетилетия промишлена дейност в ЕС и могат да доведат до рискове за здравето на хората и околната среда сега и в бъдеще. Поради това е необходимо първо да се идентифицират и изследват потенциално замърсените обекти, а след това, в случай на потвърдено замърсяване, да се оценят рисковете и да се предприемат мерки по отношение на неприемливите рискове. Възможно е изследването на почвата да покаже, че потенциално замърсеният обект всъщност не е замърсен. В този случай държавата членка не следва повече да обозначава обекта като потенциално замърсен, освен ако въз основа на нови данни не възникнат предположения за замърсяване.
44)За да идентифицират потенциално замърсени обекти, държавите членки следва да събират данни, наред с другото, от предишни изследвания, от промишлени инциденти и аварии в миналото, от екологични разрешения и уведомления от страна на обществеността или органите.
45)За да се гарантира своевременното и ефективно извършване на изследванията на почвата на потенциално замърсени обекти, от държавите членки следва да се изисква, освен задължението да определят крайния срок, в който следва да се извършат тези изследвания, да определят и конкретни събития, при които също се задейства изискването за извършването на такова изследване. Такива задействащи събития могат да включват искане или преразглеждане на екологично или строително разрешение или лиценз, изискван съгласно законодателството на Съюза или националното законодателство, изкопни дейности, промени в предназначението на земята или сделки със земя или недвижими имоти. Изследванията на почвата могат да се осъществяват на различни етапи, като например проучване на документи, посещение на обекта, предварително или проучвателно изследване, по-подробно или описателно изследване и полеви или лабораторни изпитвания. Докладите за базовото състояние и мерките за мониторинг, прилагани съгласно Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, също могат да се смятат за изследване на почвата, когато е уместно.
46)Необходима е гъвкавост при управлението на потенциално замърсените и замърсените обекти, за да се вземат предвид разходите, ползите и местните особености. Поради това държавите членки следва да възприемат поне основан на риска подход за управлението на потенциално замърсени и замърсени обекти, при който се отчита разликата между тези две категории и се дава възможност за разпределяне на ресурсите с оглед на специфичния екологичен, икономически и социален контекст. Решенията следва да се вземат въз основа на естеството и степента на потенциалните рискове за здравето на хората и околната среда, произтичащи от експозицията на замърсители на почвата (например експозиция на уязвими групи от населението като бременни жени, хора с увреждания, възрастни хора и деца). Резултатът от анализа на разходите и ползите от предприемането на дейности по саниране следва да е положителен. Оптималното решение за саниране трябва да бъде устойчиво и избрано чрез балансиран процес на вземане на решения, в който се отчитат екологичните, икономическите и социалните въздействия. Управлението на потенциално замърсени и замърсени обекти следва да е съобразено с принципа „замърсителят плаща“ и с принципите на предпазливост и пропорционалност. Държавите членки следва да определят специална методика за определяне на рисковете, специфични за замърсените обекти. Държавите членки следва също да определят какво представлява неприемлив риск от замърсен обект въз основа на научните познания, принципа на предпазливост, местните особености и вида на настоящото и бъдещото земеползване. За да се намалят рисковете, свързани със замърсените обекти, до приемливо за здравето на хората и околната среда равнище, държавите членки следва да предприемат подходящи мерки за намаляване на риска, включително саниране. Следва да бъде възможно мерките, предприети съгласно друго законодателство на Съюза, да бъдат квалифицирани като мерки за намаляване на риска съгласно настоящата директива, когато тези мерки водят до ефективно намаляване рисковете, породени от замърсени обекти.
47)Мерките, предприети съгласно настоящата директива, следва да са съобразени и с други цели на политиката на ЕС, като например целите, залегнали в [Регламент (ЕС) xxxx/xxxx+], а именно сигурно и устойчиво снабдяване с критични суровини за европейската промишленост.
48)Прозрачността е съществен компонент на политиката по отношение на почвите и осигурява публична отчетност и информираност на обществеността, справедливи пазарни условия и мониторинг на напредъка. Затова държавите членки следва да създадат и поддържат национален регистър на замърсените и потенциално замърсените обекти, съдържащ специфична за съответния обект информация, която следва да е публично достъпна в онлайн база пространствени данни с географски координати. Регистърът следва да съдържа информацията, която е необходима, за да може обществеността да бъде информирана за съществуването на потенциално и действително замърсени обекти и за тяхното управление. Тъй като в случая на потенциално замърсени обекти наличието на замърсяване на почвата все още не е потвърдено, а само се предполага, разликата между замърсени обекти и потенциално замърсени обекти трябва да бъде съобщена и добре обяснена на обществеността, за да се избегне предизвикването на ненужна загриженост.
49)С член 19, параграф 1 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) от държавите членки се изисква да установяват правните средства, необходими за осигуряването на ефективна съдебна защита в областите, обхванати от правото на Съюза. Освен това, в съответствие с Конвенцията за достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда (Конвенцията от Орхус), членове на заинтересованата общественост следва да разполагат с достъп до правосъдие, така че да допринасят за закрилата на правото на живот в околна среда, която е адекватна по отношение на здравето на човека и неговото благосъстояние.
50)С Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета се разпорежда публикуването на данни в обществения сектор в безплатни и отворени формати. Общата цел е да продължи укрепването на основаната на данни икономика на ЕС чрез увеличаване на количеството данни в обществения сектор, които са достъпни за повторна употреба, като така се осигурява справедлива конкуренция и лесен достъп до информация в обществения сектор и се усилват трансграничните иновации, основани на данни. Основният принцип е, че данните в правителствения сектор следва да бъдат отворени по подразбиране и по замисъл. Целта на Директива 2003/4/ЕО на Европейския парламент и на Съвета е да се гарантира правото на достъп до информация за околната среда в държавите членки в съответствие с Конвенцията от Орхус. Конвенцията от Орхус и Директива 2003/4/ЕО включват обхватни задължения, свързани както с предоставянето при поискване на информация за околната среда, така и с активното разпространяване на такава информация. Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета също има широк обхват, включващ обмена на пространствена информация, включително на съвкупности от данни относно различни въпроси, свързани с околната среда. Важно е с разпоредбите на настоящата директива, отнасящи се до достъпа до информация и механизмите за обмен на данни, да се допълват посочените директиви, а не да се създава отделен правен режим. Поради това разпоредбите в настоящата директива относно предоставянето на информация на обществеността и информация относно контрола върху изпълнението следва да се прилагат, без да се засягат директиви (ЕС) 2019/1024, 2003/4/ЕО и 2007/2/ЕО.
51)С цел да се осигури необходимото адаптиране на правилата за мониторинг на здравето на почвите, устойчиво управление на почвите и управление на замърсените обекти, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема, в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, актове за изменение на настоящата директива с цел адаптиране към напредъка в областта на науката и техниката, методиките за мониторинг на здравето на почвите, списъка на принципите на устойчиво управление на почвите, индикативния списък на мерките за намаляване на риска, фазите и изискванията по отношение на оценката на специфичния за обекта риск и съдържанието на регистъра на замърсените и потенциално замърсените обекти. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. По-специално, с цел осигуряване на равно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове.
52)За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящата директива, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за определяне на формата, структурата и подробните механизми за докладване на данни и информация по електронен път на Комисията. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета.
53)Шест години след влизането в сила на настоящата директива, въз основа на резултатите от оценката на здравето на почвите, Комисията следва да извърши основана на данни оценка и ако е необходимо — преразглеждане на настоящата директива. В оценката следва да се разгледа по-специално необходимостта от определяне на по-конкретни изисквания, за да се гарантира регенерирането на нездравите почви и постигането на целта за здрави почви до 2050 г. В оценката следва също да се разгледа необходимостта от адаптиране на определението на понятието „здрави почви“ към напредъка в областта на науката и техниката чрез добавяне на разпоредби относно определени дескриптори или критерии, основани на нови научни доказателства, свързани с опазването на почвите, или предвид специфичен за дадена държава членка проблем, произтичащ от нови екологични или климатични обстоятелства. Съгласно точка 22 от Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество тази оценка следва да се основава на критериите за ефикасност, ефективност, целесъобразност, съгласуваност и добавена стойност за ЕС и да служи като основа за оценки на въздействието на евентуални допълнителни мерки.
54)Необходими са координирани мерки от страна на всички държави членки, за да се постигне визията за здрави почви до 2050 г. и да се гарантира дългосрочното осигуряване на екосистемни услуги от почвите в целия Съюз. Самостоятелните действия на държавите членки се оказаха недостатъчни, тъй като увреждането на почвите продължава и дори се задълбочава. Доколкото целите на настоящата директива не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата и последиците на действието могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
55)Съгласно Съвместната политическа декларация от 28 септември 2011 г. на държавите членки и на Комисията относно обяснителните документи държавите членки са поели ангажимент в обосновани случаи да прилагат към съобщението за своите мерки за транспониране един или повече документи, в които се обяснява връзката между елементите на дадена директива и съответстващите им части от националните инструменти за транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят преценява, че предоставянето на такива документи е обосновано.
ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:
Глава I
Общи разпоредби
Член 1
Цел и предмет
1.Целта на настоящата директива е да се въведе стабилна и последователна рамка за мониторинг на почвите, обхващаща всички почви в ЕС, и здравето на почвите в Съюза непрекъснато да се подобрява с оглед почвите да са здрави до 2050 г. и да се поддържат в добро състояние, за да могат да осигуряват множество екосистемни услуги в мащаб, достатъчен за задоволяване на екологичните, обществените и икономическите потребности, за предотвратяване и смекчаване на последствията от изменението на климата и загубата на биологично разнообразие, за повишаване на издръжливостта спрямо природни бедствия и на продоволствената сигурност, и замърсяването на почвите да бъде намалено до равнища, които вече не се смятат за вредни за здравето на хората и околната среда.
2.В настоящата директива се определят мерки по отношение на:
а)мониторинга и оценката на здравето на почвите;
б)устойчивото управление на почвите;
в)замърсените обекти.
Член 2
Обхват
Настоящата директива се прилага за всички почви на територията на държавите членки.
Член 3
Определения
За целите на настоящата директива се прилагат следните определения:
1)„почва“ означава най-горният слой на земната кора, разположен между основната скала и земната повърхност, който се състои от минерални частици, органични вещества, вода, въздух и живи организми;
2)„екосистема“ означава динамичен комплекс от растителни, животински и микроорганизмови съобщества и тяхната нежива околна среда, които си взаимодействат като функционална единица;
3)„екосистемни услуги“ означава непрекият принос на екосистемите към икономическите, социалните, културните и други ползи, които хората извличат от тези екосистеми;
4)„здраве на почвата“ означава физическото, химическото и биологичното състояние на почвата, което определя способността ѝ да функционира като първостепенно важна жива система и да осигурява екосистемни услуги;
5)„устойчиво управление на почвите“ означава практики за управление на почвите, благодарение на които се поддържат или засилват осигуряваните от тях екосистемни услуги, без да се нарушават функциите, създаващи условия за осигуряването на тези услуги, нито да се вреди на други свойства на околната среда;
6)„практики за управление на почвите“ означава практики, които оказват въздействие върху физическите, химичните или биологичните качества на почвите;
7)„управлявани почви“ означава почвите, върху които се прилагат практики за управление на почвите;
8)„почвен район“ означава част от територията на държава членка, както е определена от тази държава членка в съответствие с настоящата директива;
9)„оценка на здравето на почвите“ означава оценка на здравето на почвите, извършена въз основа на измерване или експертна оценка на дескриптори на почвата;
10)„замърсен обект“ означава очертана площ от един или няколко парцела с потвърдено наличие на замърсяване на почвата, причинено от точкови източници, възникнали вследствие на антропогенни дейности;
11)„дескриптор на почвата“ означава параметър, описващ физическа, химична или биологична характеристика на здравето на почвите;
12)„земя“ означава повърхността на Земята, която не е покрита от вода;
13)„земно покритие“ означава физическото и биологичното покритие на земната повърхност;
14)„естествена земя“ означава площ, чиито основни екологични функции и видов състав не са променени съществено от дейността на човека;
15)„полуестествена земя“ означава площ, в която екологичните комплекси са значително променени по състав, баланс или функция вследствие на дейността на човека, но която запазва потенциално висока стойност по отношение на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, които осигурява;
16)„изкуствена земя" означава земя, използвана като платформа за строежи и инфраструктура или като пряк източник на суровини, или като хранилище за историческо наследство за сметка на способността на почвите да осигуряват други екосистемни услуги;
17)„усвояване на земя“ означава преобразуването в естествена или полуестествена земя в изкуствена земя;
18)„функция на тъждествено преобразуване“ означава математическо правило, което позволява стойността на дадено измерване, извършено по методика, различна от референтната методика, да се преобразува в стойността, която би се получила при извършване на измерването на почвата по референтната методика;
19)„засегната общественост“ означава обществеността, която е засегната или може да бъде засегната от увреждането на почвата, или има интерес в процедурите за вземане на решения, свързани с изпълнението на задълженията по настоящата директива, включително собственици и ползватели на земя, както и неправителствени организации, които работят за опазване на здравето на хората или околната среда и отговарят на всички изисквания на националното законодателство;
20)„замърсяване на почвата“ означава наличието в почвата на химикал или вещество в концентрация, която може да е вредна за здравето на хората или околната среда;
21)„замърсител“ означава вещество, което може да причини замърсяване на почвата;
22)„регенериране“ означава съзнателна дейност, насочена към това увредената почва да възвърне доброто си здравно състояние;
23)„риск“ означава възможността за настъпване на вредни последствия за здравето на хората или околната среда в резултат на експозиция на замърсяване на почвата;
24)„изследване на почвата“ означава процес за оценка на наличието и концентрацията на замърсители в почвата, който обикновено се извършва на различни етапи;
25)„географски определена“ означава информация, означена и съхранявана по начин, който позволява тази информация да бъде картографирана и локализирана с определена точност и прецизност;
26)„саниране на почвата“ означава действие по регенериране, с което намаляват, изолират или обездвижват концентрациите на замърсители в почвата.
Член 4
Почвени райони
1.Държавите членки създават почвени райони на цялата си територия.
Броят на почвените райони за всяка държава членка трябва да съответства най-малко на броя на териториалните единици на равнище NUTS 1, определени съгласно Регламент (ЕО) № 1059/2003.
2.При определянето на географския обхват на почвените райони държавите членки могат да вземат предвид съществуващите административни единици, като се стремят към хомогенност в рамките на всеки почвен район по отношение на следните параметри:
а)тип почва, както е определено в Световната референтна база за почвени ресурси;
б)климатични условия;
в)екологична зона, както е описано в доклад 2281 на института Alterra;
г)земеползване или земно покритие, както се използва в програмата за рамково статистическо изследване на земеползването/земното покритие (LUCAS).
Член 5
Компетентни органи
Държавите членки определят компетентни органи на подходящо равнище, които да отговарят за изпълнението на задълженията, установени в настоящата директива.
Държавите членки определят по един компетентен орган за всеки почвен район, създаден в съответствие с член 4.
Глава II
Мониторинг и оценка на здравето на почвите
Член 6
Рамка за мониторинг на здравето на почвите и усвояването на земя
1.Държавите членки създават рамка за мониторинг въз основа на почвените райони, създадени в съответствие с член 4, параграф 1, с цел да гарантират осъществяването на редовен и прецизен мониторинг на здравето на почвите в съответствие с настоящия член и приложения I и II.
2.Държавите членки осъществяват мониторинг на здравето на почвите и усвояването на земя във всеки почвен район.
3.Рамката за мониторинг се основава на следното:
а)дескрипторите на почвата и критериите за здраве на почвата, посочени в член 7;
б)точките за вземане на проби от почвата, които да се определят в съответствие с член 8, параграф 2;
в)измерването на почвата, извършено от Комисията в съответствие с параграф 4 от настоящия член, ако такова измерване е извършено;
г)данните и продуктите от дистанционни изследвания съгласно параграф 5 от настоящия член, ако са налични;
д)показателите за усвояване на земя и запечатване на почвите, посочени в член 7, параграф 1.
4.При съгласие от страна на съответните държави членки Комисията извършва редовни измервания на почвата въз основа на взети на място проби от почвата и съответните дескриптори и методики, посочени в членове 7 и 8, за да подпомогне мониторинга на здравето на почвите, осъществяван от държавите членки. Когато държава членка даде съгласие в съответствие с настоящия параграф, тя гарантира на Комисията възможността да извършва такова вземане на проби от почвата на място.
5.Комисията и Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) използват съществуващите космически данни и продукти, предоставяни в рамките на компонент „Коперник“ на космическата програма на Съюза, установена с Регламент (ЕС) 2021/696, с цел да се проучват и разработват продукти, разработени с помощта на дистанционно изследване на почвата, които да подпомагат държавите членки при мониторинга на съответните дескриптори на почвата.
6.Въз основа на съществуващите данни и в срок от две години от влизането в сила на настоящата директива Комисията и ЕАОС създават цифров портал за данни за здравето на почвите, чрез който се предоставя достъп в пространствен формат с географски координати най-малко до наличните данни за здравето на почвите, получени от:
а)измерванията на почвата, посочени в член 8, параграф 2;
б)измерванията на почвата, посочени в параграф 4 от настоящия член;
в)съответните данни и продукти от дистанционни изследвания съгласно параграф 5.
7.Чрез цифровия портал за данни за здравето на почвите, посочен в параграф 6, може да се предоставя достъп и до други данни, свързани със здравето на почвите, различни от посочените в същия параграф, ако тези данни са споделени или събрани в съответствие с форматите или методите, установени от Комисията съгласно параграф 8.
8.Комисията приема актове за изпълнение, с които се установяват формати или методи за споделяне или събиране на данните съгласно параграф 7 или за интегриране на тези данни в цифровия портал за данни за здравето на почвите. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21.
Член 7
Дескриптори на почвата, критерии за добро здравно състояние на почвата и показатели за усвояване на земя и запечатване на почвата
1.При мониторинга и оценката на здравето на почвите държавите членки прилагат дескрипторите на почвата и критериите за здраве на почвата, изброени в приложение I.
При мониторинга на усвояването на земя държавите членки прилагат показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата, посочени в приложение I.
2.Държавите членки могат да адаптират дескрипторите на почвата и критериите за здраве на почвата, посочени в част А от приложение I, в съответствие със спецификациите, посочени във втората и третата колона на част А от приложение I.
3.Държавите членки определят органичните замърсители за дескриптора на почвата, отнасящ се до замърсяването на почвата, посочен в част Б от приложение I.
4.Държавите членки определят критерии за здраве на почвата за дескрипторите на почвата, изброени в част Б от приложение I, в съответствие с разпоредбите в третата колона на част Б от приложение I.
5.За целите на мониторинга държавите членки могат да определят допълнителни дескриптори на почвата и показатели за усвояване на земя, включително, но не само, незадължителните дескриптори и показатели, изброени в части В и Г от приложение I („допълнителни дескриптори на почвата“ и „допълнителни показатели за усвояване на земя“).
6.Държавите членки информират Комисията, когато дадени дескриптори на почвата, показатели за усвояване на земя и критерии за здраве на почвата се определени или адаптирани в съответствие с параграфи 2—5 от настоящия член.
Член 8
Измервания и методики
1.Държавите членки определят точките за вземане на проби, като прилагат методиката, посочена в част А от приложение II.
2.Държавите членки извършват измервания на почвата, като вземат почвени проби в точките за вземане на проби, посочени в параграф 1 и събират, обработват и анализират данните, за да определят следното:
а)стойностите на дескрипторите на почвата, както са посочени в приложение I;
б)когато е приложимо, стойностите на допълнителните дескриптори на почвата;
в)стойностите на показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата, изброени в част Г от приложение I.
3.Държавите членки прилагат:
а)методиките за определяне или извършване на експертна оценка на стойностите на дескрипторите на почвата, посочени в част Б от приложение II;
б)минималните методически критерии за определяне на стойностите на показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата, посочени в част В от приложение II;
в)всички изисквания, определени от Комисията в съответствие с параграф 6.
Държавите членки могат да прилагат методики, различни от изброените в първа алинея, букви а) и б), при условие че са налице валидирани функции на тъждествено преобразуване, както се изисква в приложение II, част Б, четвърта колона.
4.Държавите членки гарантират извършването на първите измервания на почвата най-късно до...(Служба за публикации: моля, въведете датата — 4 години след датата на влизане в сила на настоящата директива).
5.Държавите членки гарантират извършването на нови измервания на почвата поне на всеки пет години.
Държавите членки гарантират актуализирането на стойността на показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата поне веднъж годишно.
6.На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 20 за изменение на приложение II с цел адаптиране на посочените в него референтни методики към напредъка в областта на науката и техниката, по-специално когато стойностите на дескрипторите на почвата могат да бъдат определени чрез дистанционно изследване съгласно член 6, параграф 5.
Член 9
Оценка на здравето на почвите
1.Държавите членки оценяват здравето на почвите във всички свои почвени райони въз основа на данните, събрани в контекста на мониторинга, посочен в членове 6, 7 и 8, за всеки от дескрипторите на почвата, посочени в части А и Б от приложение I.
Държавите членки вземат предвид и данните, събрани в контекста на изследванията на почвата, посочени в член 14.
Държавите членки гарантират извършването на оценки на здравето на почвите най-малко веднъж на всеки пет години, като първата оценка на здравето на почвите се извършва до … (Служба за публикации: моля, въведете датата — 5 години след датата на влизане в сила на настоящата директива).
2.Дадена почва се счита за здрава в съответствие с настоящата директива, когато са изпълнени следните кумулативни условия:
а)стойностите на всички дескриптори на почвата, изброени в част А от приложение I, отговарят на определените в нея критерии, които, където е приложимо, са адаптирани в съответствие с член 7;
б)стойностите на всички дескриптори на почвата, изброени в част Б от приложение I, отговарят на критериите, определени в съответствие с член 7 („здрава почва“).
Като изключение от първа алинея, при оценката на почвата в рамките на земна площ, посочена в четвъртата колона на приложение I, не се вземат предвид стойностите, определени в третата колона за тази земна площ.
Почвата е нездрава, когато не е изпълнен поне един от критериите, посочени в първа алинея („нездрава почва“).
3.Държавите членки анализират стойностите на дескрипторите на почвата, изброени в част В от приложение I и преценяват дали е налице критична загуба на екосистемни услуги, като вземат предвид съответните данни и наличните научни познания.
Държавите членки анализират стойностите на показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата, изброени в част Г от приложение I и извършват оценка на тяхното въздействие върху загубата на екосистемни услуги и върху целите и целевите стойности, установени с Регламент (ЕС) 2018/841.
4.Въз основа на оценката на здравето на почвите, извършена в съответствие с настоящия член, компетентният орган, по целесъобразност в координация с местни, регионални и национални органи, определя във всеки почвен район площите с нездрави почви и информира обществеността в съответствие с член 19.
5.Държавите членки създават механизъм за доброволно сертифициране на здравето на почвите, предназначен за собствениците и управителите на земи, в съответствие с условията, посочени в параграф 2 от настоящия член.
Комисията може да приема актове за изпълнение, с които се хармонизира формата на сертифициране на здравето на почвите. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21.
6.Държавите членки предоставят данните за здравето и оценката на почвата, посочени в членове 6—9, на съответните собственици и управители на земи по тяхно искане, по-специално за да подпомогнат разработването на съветите, посочени в член 10, параграф 3.
Глава III
Устойчиво управление на почвите
Член 10
Устойчиво управление на почвите
1.Считано от ... г. [Служба за публикации: моля, въведете датата — четири години след датата на влизане в сила на директивата), държавите членки предприемат най-малко следните мерки, като вземат предвид вида, ползването и състоянието на почвата:
а)определяне на устойчиви практики за управление на почвите, съобразени с принципите на устойчиво управление на почвите, изброени в приложение III, които да бъдат постепенно прилагани върху всички управлявани почви, както и основани на резултатите от оценките на почвата, извършени в съответствие с член 9, практики за регенериране, които да бъдат постепенно прилагани върху нездравите почви в държавите членки;
б)определяне на практики за управление на почвите и други практики с отрицателно въздействие върху здравето на почвите, които трябва да се избягват от управителите на почви.
При определянето на практиките и мерките, посочени в настоящия параграф, държавите членки вземат предвид програмите, плановете, целевите стойности и мерките, изброени в приложение IV, както и най-новите съществуващи научни познания, включително резултатите от мисия „Пакт за почвите за Европа“ на програма „Хоризонт Европа“.
Държавите членки определят полезното взаимодействие с програмите, плановете и мерките, посочени в приложение IV. Данните от мониторинга на здравето на почвите, резултатите от оценките на здравето на почвите, анализът по член 9 и мерките за устойчиво управление на почвите служат за основа на разработването на програмите, плановете и мерките, посочени в приложение IV.
Държавите членки гарантират, че процесът на разработване на практиките, посочени в първа алинея, е открит, приобщаващ и ефективен и че представителите на съответната общественост, по-специално собствениците и стопаните на земи, са включени и още на ранен етап разполагат с ефективни възможности за участие в разработването на тези практики.
2.Държавите членки осигуряват на управителите на почви, собствениците на земи и съответните органи лесен достъп до безпристрастни и независими съвети относно устойчивото управление на почвите и до дейности за обучение и изграждане на капацитет.
Държавите членки предприемат също изброените по-долу мерки, както следва:
а)повишаване на информираността относно многобройните средносрочни и дългосрочни ползи от устойчивото управление на почвите и относно необходимостта почвите да се управляват по устойчив начин;
б)насърчаване на научните изследвания и прилагане на цялостни концепции за управление на почвите;
в)предоставяне на редовно актуализиран преглед на наличните инструменти за финансиране и дейности в подкрепа на прилагането на устойчиво управление на почвите.
3.Държавите членки редовно оценяват ефективността на мерките, предприети в съответствие с настоящия член и по целесъобразност преразглеждат и преработват тези мерки, като вземат предвид мониторинга и оценката на здравето на почвите, посочени в членове 6—9.
4.На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 20 за изменение на приложение III с цел адаптиране на принципите на устойчиво управление на почвите към напредъка в областта на науката и техниката.
Член 11
Принципи на смекчаване на последиците от усвояването на земя
Държавите членки гарантират, че в случай на усвояване на земя се спазват следните принципи:
а)избягване или намаляване, доколкото е технически и икономически възможно, на загубата на способността на почвата да осигурява множество екосистемни услуги, включително производство на храна, посредством:
i)намаляване на площта, засегната от усвояването на земя, доколкото е възможно;
ii)избиране на площи, в които загубата на екосистемни услуги ще бъде сведена до минимум;
iii)извършване на усвояването на земята по начин, чрез който се свежда до минимум отрицателното въздействие върху почвата;
б)компенсиране във възможно най-голяма степен на загубата на способността на почвата да осигурява множество екосистемни услуги.
Глава IV
Замърсени обекти
Член 12
Подход, основан на риска
1.Държавите членки управляват рисковете за здравето на хората и околната среда, породени от потенциално замърсени обекти и замърсени обекти и поддържат тези рискове на приемливи равнища, като вземат предвид екологичните, социалните и икономическите последици от замърсяването на почвата и мерките за намаляване на риска, предприети съгласно член 15, параграф 4.
2.В срок до ... г. (Служба за публикации: моля, въведете датата — четири години след датата на влизане в сила на настоящата директива ) държавите членки установяват основан на риска подход за:
а)идентифициране на потенциално замърсени обекти в съответствие с член 13;
б)изследване на потенциално замърсени обекти в съответствие с член 14;
в)управление на замърсени обекти в съответствие с член 15.
3.Изискването, установено в параграф 2, не засяга възможните по-строги изисквания, произтичащи от законодателството на Съюза или националното законодателство.
4.На засегнатата общественост се предоставят на ранен етап ефективни възможности за следното:
а)да участва в установяването и конкретното прилагане на подхода, основан на риска, както е определено в настоящия член;
б)да предоставя информация, която е от значение за идентифицирането на потенциално замърсени обекти съгласно член 13, за изследването на потенциално замърсени обекти съгласно член 14 и за управлението на замърсени обекти съгласно член 15;
в)да изисква коригиране на информация в регистъра на замърсените и потенциално замърсените обекти в съответствие с член 16.
Член 13
Идентифициране на потенциално замърсени обекти
1.Държавите членки систематично и активно идентифицират всички обекти, за които съществуват предположения за замърсяване на почвата, основани на данни, събрани с всички налични средства („потенциално замърсени обекти“).
2.При идентифицирането на потенциално замърсени обекти държавите членки вземат предвид следните критерии:
а)извършване на активна или неактивна потенциално замърсяваща рискова дейност;
б)извършване на дейност, посочена в приложение I към Директива 2010/75/ЕС;
в)функциониране на предприятие, посочено в Директива 2012/18/ЕС на Европейския парламент и на Съвета;
г)извършване на дейност, посочена в приложение III към Директива 2004/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета;
д)наличие на вероятност от замърсяване вследствие на настъпила авария, , бедствие, инцидент или разлив;
е)всяко друго събитие, което може да доведе до замърсяване на почвата;
ж)всяка информация, получена от мониторинга на здравето на почвите, извършен в съответствие с членове 6, 7 и 8.
За целите на първа алинея, буква а) държавите членки изготвят списък на потенциално замърсяващите рискови дейности. Тези дейности могат да бъдат допълнително класифицирани в зависимост от риска да доведат до замърсяване на почвата въз основа на научни доказателства.
3.Държавите членки осигуряват идентифицирането на всички потенциално замърсени обекти в срок до (Служба за публикации: моля, въведете датата — седем години след датата на влизане в сила на настоящата директива) , както и надлежното им въвеждане до същата дата в регистъра, посочен в член 16.
Член 14
Изследване на потенциално замърсени обекти
1.Държавите членки гарантират, че за всички потенциално замърсени обекти, идентифицирани в съответствие с член 13, се извършва изследване на почвата.
2.Държавите членки определят правилата относно крайния срок, съдържанието, вида и приоритетния ред на изследванията на почвата. Тези правила се определят в съответствие с подхода, основан на риска, посочен в член 12, и със списъка на потенциално замърсяващите рискови дейности, посочен в член 13, параграф 2, втора алинея.
Когато е целесъобразно, държавите членки могат да разглеждат докладите за базовото състояние и мерките за мониторинг, прилагани в съответствие с Директива 2010/75/ЕС, като изследване на почвата.
3.Държавите членки установяват също така конкретни събития, при настъпването на които изискването за изследване се задейства преди крайния срок, определен в съответствие с параграф 2.
Член 15
Оценка на риска и управление на замърсени обекти
1.Държавите членки установяват специална методика за определяне на рисковете, специфични за замърсените обекти. Тази методика се разработва въз основа на фазите и изискванията по отношение на оценката на специфичния за обекта риск, изброени в приложение VI.
2.Държавите членки определят какво представлява неприемлив риск за здравето на хората и околната среда, произтичащ от замърсени обекти, като вземат предвид съществуващите научни познания, принципа на предпазливост, местните особености и видовете настоящо и бъдещо земеползване.
3.За всеки замърсен обект, идентифициран съгласно член 14 или по друг начин, отговорният компетентен орган извършва специфична за обекта оценка на видовете настоящо и планирано земеползване, за да определи дали замърсеният обект поражда неприемлив риск за здравето на хората или околната среда.
4.Въз основа на резултата от оценката, посочена в параграф 3, отговорният компетентен орган предприема подходящи мерки за намаляване на рисковете до приемливо за здравето на хората и околната среда равнище („мерки за намаляване на риска“).
5.Мерките за намаляване на риска могат да се състоят от мерките, посочени в приложение V. При определянето на подходящите мерки за намаляване на риска компетентният орган взема предвид разходите, ползите, ефективността, дълготрайността и техническата осъществимост на наличните мерки за намаляване на риска.
6.На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 20 за изменение на приложения V и VI с цел списъкът от мерки за намаляване на риска и изискванията по отношение на оценката на специфичния за обекта риск да бъдат адаптирани към напредъка в областта на науката и техниката.
Член 16
Регистър
1.В срок до ... г. (Служба за публикации: моля, въведете датата — четири години след датата на влизане в сила на настоящата директива) държавите членки изготвят регистър на замърсените и потенциално замърсените обекти съгласно параграф 2.
2.Регистърът съдържа информацията, посочена в приложение VII.
3.Регистърът се управлява от отговорния компетентен орган, подлежи на редовен преглед и се поддържа в актуално състояние.
4.Държавите членки осигуряват публичност на регистъра и информацията, посочени в параграфи 1 и 2. Компетентният орган може да откаже или да ограничи оповестяването на дадена информация, когато са изпълнени условията, посочени в член 4 от Директива 2003/4/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.
Регистърът се предоставя във вид на онлайн база с пространствени данни с географски координати.
5.Комисията приема актове за изпълнение, с които се определя форматът на регистъра. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21.
Глава V
Финансиране, информиране на обществеността и докладване от държавите членки
Член 17
Финансиране от Съюза
Предвид приоритетния характер на дейностите за установяване на мониторинг на почвите и за устойчивото им управление и регенериране, прилагането на настоящата директива се подпомага от съществуващите финансови програми на Съюза в съответствие с приложимите към тях правила и условия.
Член 18
Докладване от държавите членки
1.На всеки пет години държавите членки докладват по електронен път следните данни и информация на Комисията и на Европейската агенция за околна среда:
а)данните и резултатите от мониторинга и оценката на здравето на почвите, извършени в съответствие с членове 6—9;
б)анализ на тенденциите по отношение на здравето на почвите, обхващащ дескрипторите, изброени в части А, Б и В от приложение I и показателите за усвояване на земя и запечатване на почвата, изброени в част Г от приложение I, в съответствие с член 9;
в)обобщение на напредъка по отношение на:
i)прилагането на принципите на устойчиво управление на почвите в съответствие с член 10;
ii)регистрирането, идентифицирането, изследването и управлението на замърсени обекти в съответствие с членове 12—16;
г)данните и информацията, съдържащи се в регистъра, посочен в член 16.
Първите доклади се представят в срок до … (Служба за публикации: моля, въведете датата — 5 години и 6 месеца след датата на влизане в сила на настоящата директива).
2.Държавите членки гарантират, че Комисията и Европейската агенция по околна среда имат постоянен достъп до информацията и данните, посочени в параграф 1.
3.Държавите членки предоставят на Комисията онлайн достъп до следното:
а)актуален списък и пространствени данни за своите почвени райони съгласно член 4, в срок до (Служба за публикации: моля, въведете датата — 2 години и 3 месеца след датата на влизане в сила на настоящата директива);
б)актуален списък на компетентните органи съгласно член 5, в срок до … (Служба за публикации: моля, въведете датата — 2 години и 3 месеца след датата на влизане в сила на настоящата директива);
в)мерките и практиките за устойчиво управление на почвите съгласно член 10, в срок до … (Служба за публикации: моля, въведете датата — 4 години и 3 месеца след датата на влизане в сила на настоящата директива).
4.На Комисията се предоставя правомощието да приема актове за изпълнение, с които се определят форматът и условията за предоставяне на информацията, посочена в параграф 1 от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 21.
Член 19
Информиране на обществеността
1.Държавите членки осигуряват публичност на данните от мониторинга, извършен съгласно член 8 и от оценката, извършена съгласно член 9 от настоящата директива, като предоставят достъп на обществеността до тези данни в съответствие с разпоредбите на член 11 от Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за географски определените данни и член 5 от Директива (ЕС) 2019/1024 за останалите данни.
2.Комисията гарантира, че данните за здравето на почвите, които са достъпни чрез цифровия портал за данни за здравето на почвите, посочен в член 6, са достъпни за обществеността в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕО) № 1367/2006 на Европейския парламент и на Съвета.
3.Държавите членки гарантират, че информацията, посочена в член 18 от настоящата директива, е налична и достъпна за обществеността в съответствие с Директива 2003/4/ЕО, Директива 2007/2/ЕО и Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета.
4.Оповестяването на всяка информация, изисквана съгласно настоящата директива, може да бъде отказано или ограничено, когато са изпълнени условията, посочени в член 4 от Директива 2003/4/ЕО.
Глава VI
Делегиране и процедура на комитет
Член 20
Упражняване на делегирането
1.Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2.Правомощието да приема делегирани актове, посочено в членове 8, 10, 15 и 16, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от датата на влизане в сила на настоящата директива.
3.Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 10, 15 и 16, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна дата, посочена в решението. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4.Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.
5.Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
6.Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 10, 15, и 16, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Посоченият срок може да се удължи с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 21
Комитет
1.Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2.При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА VII
Заключителни разпоредби
Член 22
Достъп до правосъдие
Държавите членки гарантират, че членовете на обществеността, в съответствие с националното законодателство, които имат достатъчен интерес или твърдят нарушение на дадено право, имат достъп до производство по обжалване пред съд или независим и безпристрастен орган, създаден със закон, за да оспорят законосъобразността в материално или процесуално отношение на оценката на здравето на почвите и мерките, предприети съгласно настоящата директива, както и всяко бездействие от страна на компетентните органи.
Държавите членки определят какво представлява достатъчен интерес и нарушение на дадено право в съответствие с целта за осигуряване на широк достъп на обществеността до правосъдие. За целите на параграф 1 се счита, че всяка неправителствена организация, която работи за опазването на околната среда и отговаря на всички изисквания на националното законодателство, има права, които могат да бъдат нарушени, и нейният интерес се приема за достатъчен.
Производствата по обжалване съгласно параграф 1 са справедливи, безпристрастни, своевременни и безплатни или не са възпрепятстващо скъпи, и осигуряват адекватни и ефективни средства за правна защита, включително обезпечителни мерки, когато е необходимо.
Държавите членки гарантират, че на обществеността се предоставя практическа информация относно достъпа до производствата за административен и съдебен контрол, посочени в настоящия член.
Член 23
Санкции
1.Без да се засягат задълженията на държавите членки съгласно Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, държавите членки определят правила за санкциите за нарушения от страна на физически и юридически лица на националните разпоредби, приети съгласно настоящата директива, и гарантират прилагането на тези правила. Предвидените санкции трябва да са ефективни, пропорционални и възпиращи.
2.Санкциите, посочени в параграф 1, включват глоби, които са пропорционални на оборота на юридическото лице или на доходите на физическото лице, извършило нарушението. Размерът на глобите се изчислява по такъв начин, че да се гарантира ефективното лишаване на лицето, отговорно за нарушението, от икономическите ползи, извлечени вследствие на въпросното нарушение. В случай на нарушение, извършено от юридическо лице, тези глоби са пропорционални на годишния оборот на юридическото лице в съответната държава членка, като се вземат предвид, наред с другото, специфичните характеристики на малките и средните предприятия (МСП).
3.Държавите членки гарантират, че въведените съгласно настоящия член санкции са надлежно съобразени, според случая, със следните фактори:
а)естеството, тежестта и степента на нарушението;
б)дали нарушението е умишлено или е резултат от небрежност;
в)населението или околната среда, засегнати от нарушението, като се вземе предвид въздействието на нарушението върху целта за постигане на висока степен на опазване на здравето на човека и на околната среда.
4.Държавите членки незабавно уведомяват Комисията за разпоредбите и мерките, посочени в параграф 1, и за всяко последващо изменение, което ги засяга.
Член 24
Оценка и преглед
1.В срок до (Служба за публикации: моля, въведете датата — 6 години след датата на влизане в сила на настоящата директива) Комисията извършва оценка на настоящата директива, в която се разглежда напредъкът в постигането на целите и необходимостта от изменение на разпоредбите на директивата с цел определяне на по-конкретни изисквания, за да се гарантира регенерирането на нездравите почви и постигането на добро здравно състояние на всички почви до 2050 г. При тази оценка се вземат предвид, наред с другото, следните елементи:
а)опитът, придобит при прилагането на настоящата директива;
б)данните и информацията по член 18;
в)съответни научни и аналитични данни, включително резултатите от научноизследователски проекти, финансирани от Съюза;
г)анализ на изоставането от целта за постигане на добро здравно състояние на почвите до 2050 г.;
д)анализ на евентуалната необходимост от адаптиране на разпоредбите на настоящата директива към напредъка в областта на науката и техниката, по-специално по отношение на следните елементи:
i)определението на понятието „здрава почва“;
ii)установяването на критерии за дескрипторите на почвата, изброени в част В от приложение I;
iii)добавянето на нови дескриптори на почвата за целите на мониторинга.
2.Комисията представя доклад с основните констатации от оценката, посочена в параграф 1, на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Член 25
Транспониране
1.Държавите членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, които са необходими за постигане на съответствие с настоящата директива, в срок най-късно до [Служба за публикации: моля, въведете дата — две години след датата на влизане в сила на настоящата директива]. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.
Когато държавите членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите членки.
2.Държавите членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.
Член 26
Влизане в сила
Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 27
Адресати
Адресати на настоящата директива са държавите членки.
Съставено в Брюксел на […] година.
За Европейския парламент
За Съвета
Председател
Председател
ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
1.2.Съответна(и) област(и) на политиката
1.3.Предложението/инициативата е във връзка с:
1.4.Цел(и)
1.4.1.Обща цел/общи цели
1.4.2.Конкретна цел/конкретни цели
1.4.3.Очаквани резултати и въздействие
1.4.4.Показатели за изпълнението
1.5.Мотиви за предложението/инициативата
1.5.1.Изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочна или дългосрочна перспектива, включително подробен график за изпълнението на инициативата
1.5.2.Добавена стойност от участието на Съюза (може да е в резултат от различни фактори, например ползи по отношение на координацията, правна сигурност, по-добра ефективност или взаимно допълване). За целите на тази точка „добавена стойност от участието на Съюза“ е стойността, която е резултат от намесата на ЕС и е допълнителна спрямо стойността, която би била създадена само от отделните държави членки.
1.5.3.Изводи от подобен опит в миналото
1.5.4.Съвместимост с многогодишната финансова рамка и евентуални полезни взаимодействия с други подходящи инструменти
1.5.5.Оценка на различните налични варианти за финансиране, включително възможностите за преразпределяне на средства
1.6.Продължителност и финансово отражение на предложението/инициативата
1.7.Планирани методи на изпълнение на бюджета
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за мониторинг и докладване
2.2.Системи за управление и контрол
2.2.1.Обосновка на предложените начини за управление, механизми за финансиране на изпълнението, начини за плащане и стратегия за контрол
2.2.2.Информация относно установените рискове и системите за вътрешен контрол, създадени с цел намаляването им
2.2.3.Оценка и обосновка на разходната ефективност на проверките (съотношение „разходи за контрол ÷ стойност на съответните управлявани фондове“) и оценка на очакваната степен на риска от грешки (при плащане и при приключване)
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове
3.2.Очаквано финансово отражение на предложението върху бюджетните кредити
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи
3.2.2.Очакван резултат, финансиран с бюджетни кредити за оперативни разходи
3.2.3.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за административни разходи
3.2.3.1.Очаквани нужди от човешки ресурси
3.2.4.Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка
3.2.5.Финансов принос от трети страни
3.3.Очаквано отражение върху приходите
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно мониторинга и устойчивостта на почвата (закон за мониторинг на почвата).
1.2.Съответна(и) област(и) на политиката
09 — Околна среда и действия по климата
Дейности:
09 02 — Програма за околната среда и действията по климата (LIFE)
1.3.Предложението/инициативата е във връзка с:
ново действие
ново действие след пилотен проект/подготвително действие
продължаване на съществуващо действие
сливане или пренасочване на едно или няколко действия към друго/ново действие
1.4.Цел(и)
1.4.1.Обща цел/общи цели
Целта на предложената директива е да се допринесе за справяне с големите обществени предизвикателства, свързани със следното:
- постигане на неутралност по отношение на климата и издръжливост спрямо изменението на климата;
- обръщане на тенденцията на загуба на биологично разнообразие и изпълнение на международните ангажименти в областта на биоразнообразието;
- намаляване на замърсяването до равнища, които вече не се считат за вредни за здравето на хората и околната среда;
- изпълнение на международните ангажименти за постигане на неутралност по отношение на увреждането на земята.
1.4.2.Конкретна цел/конкретни цели
В съответствие с общата цел конкретната цел на предложената директива е:
- да се спре увреждането на почвите и да се постигне добро здравно състояние на почвите в целия ЕС до 2050 г., като по този начин се гарантира способността на почвите в ЕС да осигуряват множество екосистемни услуги в мащаб, достатъчен за задоволяване на екологичните, обществените и икономическите нужди, като същевременно замърсяването на почвите бъде намалено до равнища, които вече не се считат за вредни за здравето на човека и околната среда.
Въз основа на конкретната цел оперативните цели са:
- да се въведат мерки за спиране на увреждането на почвите и за възстановяване на тяхното здраве чрез мероприятия за регенериране;
- да се установи ефективна рамка за гарантиране на изпълнението, по-специално чрез задължението на държавите членки за извършване на оценка на здравето на почвите, както и за докладване и преглед.
1.4.3.Очаквани резултати и въздействие
Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/целевите групи.
Предложената инициатива ще доведе до значителни ползи за околната среда и до подобряване на здравето на почвите, както и до верижни ефекти по отношение на качеството на водата и въздуха, биоразнообразието, ползите за климата и ползите за храните. Тя е насочена към рисковете за здравето на хората и околната среда, произтичащи от замърсени обекти.
Благосъстоянието и благополучието на настоящите бъдещите поколения зависят от здравето на почвите.
Очаква се с изпълнението на предложението да се създадат редица възможности за МСП по отношение както на растежа (например изследване и саниране на замърсени обекти, консултантски услуги за здравето на почвите, лаборатории за изпитване на почви), така на иновациите в областта на разработването и прилагането на мерки за устойчиво управление и възстановяване на почвите, както и във връзка с изследването и санирането на замърсени почви.
С въвеждането на мониторинг на почвата се очаква да се създадат и възможности за научноизследователски, развойни и стопански дейности, свързани с разработването на параметри и наблюдението на почвата.
1.4.4.Показатели за изпълнението
Посочете показателите за проследяване на напредъка и на постиженията.
С прилагането на предложението следва се да гарантира, че до 2050 г. почвите в целия ЕС ще бъдат здрави и ще се управляват устойчиво, така че да не се влошават допълнително.
Предвидени са следните основни показатели за наблюдение на изпълнението:
- брой пунктове за мониторинг на здравето на почвите;
- дял от територията на ЕС, където почвите са в добро здравно състояние;
- приети мерки за устойчиво управление на почвите;
- приети мерки за регенериране;
- брой потенциално замърсени обекти, въведени в специалните национални регистри;
- брой изследвани потенциално замърсени обекти;
- брой санирани или надлежно управлявани замърсени обекти.
1.5.Мотиви за предложението/инициативата
1.5.1.Изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочна или дългосрочна перспектива, включително подробен график за изпълнението на инициативата
Предложената директива ще влезе в сила след нейното приемане, но ще има период на транспониране от 2 години, в който държавите членки да приемат и съобщят законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за постигане на съответствие с настоящата директива.
По време на този период на транспониране Комисията ще подпомага държавите членки чрез:
- ръководство за транспониране на директивата;
- разработване на различни насоки и информационни материали, ако е необходимо, във връзка с прилагането на директивата;
- бюро за помощ.
След приемането на директивата Комисията:
- ще свиква редовно заседания на специалния нов комитет, който ще подпомага Комисията, както и заседания на експертните групи;
- ще предприема необходимите стъпки и мерки за актуализиране и въвеждане на програмата за почвите LUCAS, която ще допълва рамката за мониторинг на държавите членки.
След изтичането на крайния срок за транспониране Комисията, в съответствие със своята политика за проверка на прилагането на законодателството на ЕС:
- ще проверява пълнотата на съобщените от държавите членки мерки за транспониране, като при необходимост ще може да започва процедури за нарушение;
- ще проверява съответствието на съобщените от държавите членки мерки за транспониране, като при необходимост ще може да започва процедури за нарушение.
След изтичането на крайния срок за транспониране държавите членки ще трябва:
- да въведат подходяща система за управление;
- да установят почвени райони;
- да въведат рамката за мониторинг на почвите, включително да определят точки за вземане на проби и да приемат методики;
- да създадат регистър на потенциално замърсените обекти.
1.5.2.Добавена стойност от участието на Съюза (може да е в резултат от различни фактори, например ползи по отношение на координацията, правна сигурност, по-добра ефективност или взаимно допълване). За целите на тази точка „добавена стойност от участието на Съюза“ е стойността, която е резултат от намесата на ЕС и е допълнителна спрямо стойността, която би била създадена само от отделните държави членки.
Основания за действие на европейско равнище (ex-ante)
Факторите, причиняващи увреждане на почвите и последиците от това увреждане надхвърлят границите на държавите и водят до намаляване на осигуряваните екосистемни услуги в целия ЕС и неговите съседи. Действията на национално равнище се оказаха недостатъчни за справяне с увреждането на почвите в целия ЕС и доведоха до различни равнища на опазване на околната среда и здравето на хората.
Очаквана генерирана добавена стойност от ЕС (ex-post)
Очаква се благодарение на координираните действия на равнище ЕС да възникнат възможности за полезно взаимодействие и да се засили ефективността и ефикасността при мониторинга и възстановяването на здравето на почвите, както и да се гарантира устойчивото управление на почвата. Очаква се също координираните действия да доведат до изпълнение на ангажиментите, поети в ЕС и в глобален контекст, за които се разчита и на здравето на почвите, а именно: предприемане на мерки, свързани с изменението на климата, обръщане на тенденцията на загуба на биологично разнообразие, постигане на нулево замърсяване и на неутралност по отношение на увреждането на почвите. И накрая, очаква се действията на равнището на ЕС да доведат до справяне с потенциалните нарушения на вътрешния пазар и нелоялна конкуренция между предприятията, тъй като в някои държави членки има занижени екологични изисквания.
1.5.3.Изводи от подобен опит в миналото
През април 2002 г. Комисията за първи път обяви намерението си да разработи стратегия за опазване на почвите и да извърши подготвителна работа за приемането на предложение за законодателство на ЕС за почвите. Първото предложение беше прието от Комисията през 2006 г., но последваха трудни политически дискусии в Съвета на Европейския съюз по време на няколко последователни председателства на Съвета на ЕС. Не беше постигнато съгласие поради блокиращо малцинство от пет държави членки. В резултат на това Комисията оттегли предложението си през 2014 г.
Дебатите показаха, че регулирането на почвите на равнище ЕС може да предизвика съпротива от страна на различни групи заинтересовани страни и държави членки. Ето защо, преди да подготви настоящата нова инициатива, Комисията положи много усилия, за да проведе срещи и консултации със заинтересованите страни и държавите членки, включително чрез създаването на експертна група на ЕС за опазване на почвите.
Особено внимание беше отделено на принципите на субсидиарност и пропорционалност чрез достатъчна гъвкавост. В предложението също така са отчетени в голяма степен многообразието на почвите, климатичните условия и земеползването.
Подход с ясни цели и повече насоченост към резултатите, и по-малко внимание към процеса или мерките, които трябва да се приложат, осигурява по-голяма гъвкавост на национално равнище, като същевременно удовлетворява необходимостта от съгласувано опазване на почвите в целия ЕС.
1.5.4.Съвместимост с многогодишната финансова рамка и възможност за полезно взаимодействие с други подходящи инструменти
Инициативата попада във функция 3 (Природни ресурси и околна среда), дял 9 (Околна среда и действия по климата) от многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г.
Инициативата попада в общата рамка на Европейския зелен пакт. Тя също така произтича от амбициите, залегнали в Стратегията на ЕС за почвите за 2030 г., и допринася за тяхното постигане. Стратегията на ЕС за почвите е ключов резултат от Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. и определя рамка и конкретни мерки за опазване и възстановяване на почвите, както и за гарантиране на устойчивото им използване. В нея са залегнали също визия и цели за постигане на добро здравно състояние на почвите до 2050 г. с конкретни действия до 2030 г.
С предложението се допълват други мерки, очертани в Стратегията за биологичното разнообразие до 2030 г. (като закона за възстановяване на природата) и в Стратегията на ЕС за почвите (като насоките за оценка на риска, запечатването на почвите и финансирането).
Изпълнението на инициативата от държавите членки и предприятията ще бъде подкрепено от редица програми на ЕС, като Европейския фонд за гарантиране на земеделието, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за регионално развитие, Кохезионния фонд, Програмата за околната среда и действията по климата (LIFE), Рамковата програма за научни изследвания и иновации („Хоризонт Европа“), по-специално чрез мисия „Пакт за почвите за Европа“ на тази програма, Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), програма InvestEU, както и национално финансиране от държавите — членки на ЕС, и частно финансиране.
1.5.5.Оценка на различните налични варианти за финансиране, включително възможностите за преразпределяне на средства
Прилагането на новата директива ще доведе до нови задачи и дейности за Комисията. За това ще бъдат необходими човешки ресурси, подкрепа от ЕАОС, ресурси за възлагане на обществени поръчки на външни изпълнители и една или повече административни договорености със Съвместния изследователски център.
Понастоящем не съществува специален обвързващ инструмент на ЕС за почвите, поради което прилагането и мониторинга на директивата са нови отговорности за Комисията и държавите членки.
Това изисква допълнителни ресурси с висок капацитет за политическа преценка, познания в областта на политиката, аналитични умения, независимост и издръжливост през дългия период на прилагане на законодателството. Ще бъде необходима и допълнителна експертна подкрепа, включително чрез възлагане на външни изпълнители, когато това е възможно, но основните задачи, които са свързани с висока степен на политическа чувствителност, трябва да се изпълняват от Комисията.
1.6.Продължителност и финансово отражение на предложението/инициативата
ограничен срок на действие
–
в сила от [ДД/ММ]ГГГГ до [ДД/ММ]ГГГГ
–
Финансово отражение от ГГГГ до ГГГГ за бюджетните кредити за поети задължения и от ГГГГ до ГГГГ за бюджетните кредити за плащания.
неограничен срок на действие
–изпълнението ще започне с начален период, съответстващ на периода на транспониране от 2 години;
–последван от функциониране с пълен капацитет.
1.7.Планирани методи на изпълнение на бюджета
Пряко управление от Комисията
– от нейните служби, включително от нейния персонал в делегациите на Съюза;
–
от изпълнителните агенции.
Споделено управление с държавите членки
Непряко управление чрез възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на:
– трети държави или на органите, определени от тях;
– международни организации и техните агенции (да се уточни);
– ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
– органите, посочени в членове 70 и 71 от Финансовия регламент;
– публичноправни органи;
– частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото предоставят подходящи финансови гаранции;
– органи, уредени в частното право на държава членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и на които са предоставени подходящи финансови гаранции;
– органи или лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V от ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
–Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“.
Коментари
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за мониторинг и докладване
Да се посочат честотата и условията.
Инициативата включва обществени поръчки, административни договорености със СИЦ и отражения върху човешките ресурси на Комисията. За този вид разходи се прилагат стандартните правила.
2.2.Системи за управление и контрол
2.2.1.Обосновка на предложените начини за управление, механизми за финансиране на изпълнението, начини за плащане и стратегия за контрол
Не се прилага — вж. по-горе.
2.2.2.Информация относно установените рискове и системите за вътрешен контрол, създадени с цел намаляването им
Не се прилага — вж. по-горе.
2.2.3.Оценка и обосновка на разходната ефективност на проверките (съотношение „разходи за контрол ÷ стойност на съответните управлявани фондове“) и оценка на очакваната степен на риска от грешки (при плащане и при приключване)
Не се прилага — вж. по-горе.
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита, например от стратегията за борба с измамите.
Не се прилага — вж. по-горе.
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове
·Съществуващи бюджетни редове
По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове.
Функция от многогодишната финансова рамка
|
Бюджетен ред
|
Вид
разход
|
Финансов принос
|
|
Номер
|
Многогод./едногод.
|
от държави от ЕАСТ
|
от държави кандидатки и потенциални кандидати
|
от други трети държави
|
други целеви приходи
|
3
|
09 02 01 Природа и биологично разнообразие
|
Многогод.
|
ДА
|
НЕ
|
ДА
|
НЕ
|
7
|
20 01 02 01 — Възнаграждения и надбавки
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 02 01 03 — Национални държавни служители, временно назначени в институцията
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 02 06 01 — Разходи за командировки и представителни разходи
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 02 06 02 — Заседания, експертни групи
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 02 06 03 — Комитети
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
·Поискани нови бюджетни редове Не е приложимо.
3.2.Очаквано финансово отражение на предложението върху бюджетните кредити
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи
–
Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи
–
Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу:
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
Функция от многогодишната финансова
рамка
|
1
|
Единен пазар, иновации и цифрови технологии
|
|
|
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027
|
ОБЩО
|
ГД: СИЦ
|
□ Човешки ресурси
|
|
0,342
|
0,513
|
0,513
|
0,513
|
1,881
|
□ Други административни разходи
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО ГД СИЦ
|
Бюджетни кредити
|
|
0,342
|
0,513
|
0,513
|
0,513
|
1,881
|
Функция от многогодишната финансова
рамка
|
3
|
Природни ресурси и околна среда
|
ГД: „Околна среда“ (ENV)
|
|
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026
|
2027
|
ОБЩО
|
□ Бюджетни кредити за оперативни разходи
|
|
|
|
|
|
|
09 02 01 Природа и биологично разнообразие
|
Поети задължения
|
(1а)
|
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2000
|
|
Плащания
|
(2а)
|
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми
|
|
|
|
|
|
|
Бюджетен ред
|
|
3)
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ГД „Околна среда“
|
Поети задължения
|
=1a+3
|
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
|
Плащания
|
(2а)
+3
|
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
Посочената по-горе сума ще бъде необходима за подпомагане на различни задачи по изпълнението, свързани със законодателните разпоредби, които ще бъдат изпълнявани от ГД „Околна среда“ и СИЦ.
Възлаганите дейности включват договор за обща подкрепа за изпълнението на предложението.
Освен това в тази категория са включени административни договорености със Съвместния изследователски център, по-специално за установяване на интегриран мониторинг.
|
Всички разходи с изключение на разходите за човешки ресурси и административните разходи
|
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
Задачи
|
Ресурси
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
Общо
|
Обща подкрепа за прилагането на директивата (за разработване на технически насоки, подкрепа за транспонирането и прилагането от държавите членки и т.н.)
|
Договор за услуги/Външни експерти
|
|
0,150
|
0,150
|
0,150
|
0,150
|
0,600
|
Допълнителен финансов принос (част на ГД „Околна среда“) за провеждане на проучването LUCAS и неговия модул LUCAS Soil (предстои да бъде определен приносът на други генерални дирекции).
|
|
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
Усъвършенстване на обсерваторията на ЕС за почвите (EUSO), информационно табло за здравето на почвите, LUCAS Soil; интегриране на данните от LUCAS Soil и държавите членки; съдействие за хармонизиране на методиките.
Подкрепа за транспонирането и прилагането на директивата, по-специално по отношение на усвояването на земя и замърсяването на почвата, интегриране на елементите за мониторинг на държавите членки и насърчаване на хармонизирането.
|
Административна договореност между ГД „Околна среда“ и СИЦ
|
|
0,350
|
0,350
|
0,350
|
0,350
|
1,400
|
Общо
|
|
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
Що се отнася до ЕАОС, въздействието върху агенцията и евентуалната необходимост от подкрепа ще бъдат подробно описани, ако е необходимо, в специална законодателна финансова обосновка, в която ще бъдат групирани всички съответни предложени инициативи.
□ ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи
|
Поети задължения
|
4)
|
|
|
|
|
|
|
|
Плащания
|
5)
|
|
|
|
|
|
|
□ ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми
|
6)
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ФУНКЦИЯ 3 (Природни ресурси и околна среда)
от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
=4+6
|
0,000
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
|
Плащания
|
=5+6
|
0,000
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
0,500
|
2,000
|
□ ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи (всички оперативни функции)
|
Поети задължения
|
4)
|
|
|
|
|
|
|
|
Плащания
|
5)
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми (всички оперативни функции)
|
6)
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ФУНКЦИИ 1—6
от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
=4+6
|
0,000
|
0,842
|
1,013
|
1,013
|
1,013
|
3,881
|
|
Плащания
|
=5+6
|
0,000
|
0,842
|
1,013
|
1,013
|
1,013
|
3,881
|
Функция от многогодишната финансова
рамка
|
7
|
„Административни разходи“
|
Този раздел следва да се попълни, като се използват „бюджетните данни за административни разходи“, които първо се въвеждат в
приложението към законодателната финансова обосновка
(приложение 5 към Решението на Комисията относно вътрешните правила за изпълнение на раздел „Европейска комисия“ от общия бюджет на Европейския съюз). Посоченото приложение се качва в DECIDE с цел провеждане на междуведомствени консултации.
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
|
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
ГД: „Околна среда“ (ENV)
|
□ Човешки ресурси
|
|
0,528
|
0,699
|
0,699
|
0,870
|
2,796
|
□ Други административни разходи
|
0,031
|
0,062
|
0,110
|
0,110
|
0,110
|
0,423
|
ОБЩО ЗА ГД „Околна среда“
|
Бюджетни кредити
|
0,031
|
0,590
|
0,809
|
0,809
|
0,980
|
3,219
|
|
|
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
ГД: ЕВРОСТАТ
|
□ Човешки ресурси
|
|
0,342
|
0,342
|
0,433
|
0,433
|
1,550
|
□ Други административни разходи
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
0,000
|
ОБЩО за ГД „Евростат“
|
Бюджетни кредити
|
0,000
|
0,342
|
0,342
|
0,433
|
0,433
|
1,550
|
Разходите за ЕПРВ (степен AD/AST) се изчисляват на 171 000 евро/година, а за договорно наети служители — на 91 000 евро/ година. Другите административни разходи са за заседания на Комитета и експертните групи, командировки и други разходи, свързани с този персонал.
ОБЩО бюджетни кредити
по ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
(Общо поети задължения = Общо плащания)
|
0,031
|
0,932
|
1,151
|
1,242
|
1,413
|
4,769
|
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
|
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ФУНКЦИИ 1—7
от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
0,031
|
1,774
|
2,164
|
2,255
|
2,426
|
8,650
|
|
Плащания
|
0,031
|
1,774
|
2,164
|
2,255
|
2,426
|
8,650
|
3.2.2.Очакван резултат, финансиран с бюджетни кредити за оперативни разходи
Бюджетни кредити за поети задължения, в млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
Да се посочат целите и резултатите
|
|
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
ОБЩО
|
|
РЕЗУЛТАТИ
|
|
Вид
|
Среден разход
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Общо бр.
|
Общо разходи
|
СПЕЦИФИЧНА ЦЕЛ № 1...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор за специфична цел № 1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
СПЕЦИФИЧНА ЦЕЛ № 2...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор за специфична цел № 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.3.
1.1.1.1.Очаквани нужди от бюджетни кредити в Комисията
–
Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи
–
Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу:
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
0,000
|
0,870
|
1,041
|
1,132
|
1,303
|
4,346
|
Други административни разходи
|
0,031
|
0,062
|
0,110
|
0,110
|
0,110
|
0,423
|
Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
0,031
|
0,932
|
1,151
|
1,242
|
1,413
|
4,769
|
Разходите за ЕПРВ (степен AD/AST) се изчисляват на 171 000 евро/година. Другите административни разходи са за заседания на комисии и експертни групи, командировки и други разходи, свързани с този персонал.
Извън ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
|
0,342
|
0,513
|
0,513
|
0,513
|
1,881
|
Други разходи
с административен характер
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор
извън ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
Не е приложимо.
|
0,342
|
0,513
|
0,513
|
0,513
|
1,881
|
ОБЩО
|
0,031
|
1,274
|
1,664
|
1,755
|
1,926
|
6,650
|
Бюджетните кредити, необходими за човешки ресурси и други разходи с административен характер, ще бъдат покрити от бюджетни кредити на ГД, които вече са определени за управлението на действието и/или които са преразпределени в рамките на ГД, при необходимост заедно с допълнително отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
3.2.3.1.Очаквани нужди от човешки ресурси
–
Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси.
–
Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу:
Оценката се посочва в еквиваленти на пълно работно време
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
20 01 02 01 (Централа и представителства на Комисията) — ГД „Околна среда“
|
|
2
|
3
|
3
|
4
|
20 01 02 01 (Централа и представителства на Комисията) — ГД „Околна среда“
|
|
2
|
2
|
2
|
2
|
20 01 02 03 (Делегации)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 01 (Непреки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 11 (Преки научни изследвания) —СИЦ
|
|
2
|
3
|
3
|
3
|
Други бюджетни редове (да се посочат)
|
|
|
|
|
|
20 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет) — ГД „Околна среда“
|
|
2
|
2
|
2
|
2
|
20 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет) — Евростат
|
|
|
|
1
|
1
|
20 02 03 (ДНП, МП, КНЕ, ПНА и МЕД в делегациите)
|
|
|
|
|
|
XX 01 xx yy zz 9
|
— в централата
|
|
|
|
|
|
|
— в делегациите
|
|
|
|
|
|
01 01 01 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 12 (ДНП, КНЕ, ПНА — Преки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
Други бюджетни редове (да се посочат)
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
|
8
|
10
|
11
|
12
|
XX е съответната област на политиката или бюджетен дял.
Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
Описание на задачите, които трябва да се изпълнят:
Длъжностни лица и срочно наети служители — ГД „Околна среда“
|
Подготвяне и ръководене на разработването на технически насоки и предоставяне на подкрепа на държавите членки при транспонирането и прилагането на инициативата, по-специално в областта на: критериите за здраве на почвата, вземането на проби, данните, методиката, оценката, мониторинга и анализа; почвените райони; усвояването на земя; регистъра на замърсените обекти.
Поддържане на диалог относно здравето на почвите с държавите членки, техните компетентни органи и ЕАОС, включително в рамките на съответните експертни групи и комитети; докладване пред Европейския парламент и Съвета.
Подготвяне и ръководене на: мониторинга и проверката на транспонирането и прилагането на законодателството от държавите членки; адаптирането на обсерваторията на ЕС за почвите и нейното информационно табло за здравето на почвите, като се интегрират и данни от държавите членки; адаптирането на статистическото изследване на ЕС LUCAS към новите законодателни изисквания.
Подготвяне и ръководене на приемането на всички нови актове за изпълнение на Комисията, актуализиране на приложенията.
|
Външен персонал
|
Командированите национални експерти следва да предоставят експертен опит по отношение на националните системи, ограниченията и възможностите за формулиране на ефективни насоки, както и ефективна и ефикасна подкрепа на държавите членки при транспонирането и прилагането.
|
Длъжностни лица и срочно наети служители — СИЦ
|
Ръководене на усъвършенстването на обсерваторията на ЕС за почвите (EUSO) и на информационното табло за здравето на почвите в съответствие с изискванията на директивата.
Техническа подкрепа за подпомагане на държавите членки при транспонирането и прилагането на директивата.
Улесняване на запълването на пропуските в знанията, свързани с директивата, чрез взаимодействие с научноизследователски програми, например за всяко необходимо актуализиране на приложенията към директивата.
Осигуряване на необходимата актуализация на съответните знания по отношение на задачите на политиката на ГД „Околна среда“, свързани с директивата.
Усъвършенстване на проучването LUCAS Soil с цел да бъде приведено в съответствие с изискванията на директивата.
|
Длъжностни лица и срочно наети служители — Евростат
|
Адаптиране и усъвършенстване на статистическото изследване на ЕС LUCAS към новите изисквания за качество, предвидени в директивата.
Провеждане на статистическото изследване на ЕС LUCAS и управление на свързаните с него договори.
Адаптиране на инструмента за управление на данни и свързаната с него ИТ инфраструктура, така че да отговарят на изискванията за качество на данните, предвидени в директивата.
|
3.2.4.Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка
Предложението/инициативата:
–
може да се финансира изцяло чрез преразпределяне на средства в рамките на съответната функция от многогодишната финансова рамка (МФР).
Разходите, предвидени в бюджетен ред 09 02 01, ще бъдат поети от програма LIFE и ще бъдат планирани при изготвянето на годишните планове за управление на ГД „Околна среда“. Необходимите човешки ресурси ще бъдат покривани за предпочитане чрез допълнително разпределение в рамките на годишната процедура за разпределение на средствата за човешки ресурси.
–
налага да се използват неразпределеният марж под съответната функция от МФР и/или специалните инструменти, предвидени в Регламента за МФР.
–
налага преразглеждане на МФР.
Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми.
3.2.5.Финансов принос от трети страни
Предложението/инициативата:
–
не предвижда съфинансиране от трети страни
–
предвижда следното съфинансиране от трети страни, като оценките са дадени по-долу:
Бюджетни кредити в млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
Общо
|
Да се посочи съфинансиращият орган
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Очаквано отражение върху приходите
–
Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите.
–
Предложението/инициативата има следното финансово отражение:
–
върху собствените ресурси
–
върху другите приходи
моля, посочете дали приходите са записани по разходни бюджетни редове
млн. евро (до 3-тия знак след десетичната запетая)
Приходен бюджетен ред:
|
Налични бюджетни кредити за текущата финансова година
|
Отражение на предложението/инициативата
|
|
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
Член ...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
За целевите приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове.
Други забележки (например метод/формула за изчисляване на отражението върху приходите или друга информация).