Обобщение
|
Оценка на въздействието от потенциално институционализирано европейско партньорство за ключови цифрови технологии
|
A. Необходимост от действия
|
В какво се изразява проблемът и защо той се разглежда на равнището на ЕС?
|
„Ключовите цифрови технологии“ (КЦТ) са електронни компоненти и системи, които са в основата на всички цифрови продукти и услуги. Те се считат за ключови, тъй като са основните градивни елементи на цифровите системи.
Ако ЕС не поддържа водещата си роля в областта на електронните компоненти и системи, той рискува да загуби стабилната си позиция на пазара в сектори като автомобилния сектор, сектора на здравното обслужване, сектора на промишленото производство, авиокосмическия сектор и сектора на сигурността.
Също така има опасност да изостане по отношение на нововъзникващите парадигми и технологии, като например изкуствения интелект (ИИ) и периферните изчисления, и на свързаните с тях пазари, чрез които се създава търсене на електронни компоненти и системи, които ще трябва да имат равнища на ефективност, различни от наличните в настоящия момент.
Основен проблем, пред който ЕС ще бъде изправен, е сигурността на доставките на надеждни, безопасни и сигурни технологии за компоненти за критичните инфраструктури и промишлените сектори, които са от ключово значение за икономиката.
Липсата на съгласуваност на тези КЦТ с приоритетите на политиката на ЕС ще лиши Съюза от един основен инструмент, чрез който той би могъл да използва цифровата трансформация за постигането на своите обществени и екологични цели.
|
Какво следва да бъде постигнато?
|
Усилия в сферата на научните изследвания и иновациите с достатъчен мащаб и достатъчна степен на координация, за да се събере критична маса от ресурси, да се обединят множество компетенции и интереси и те да бъдат насочени към обща програма със следните цели, които да бъдат постигнати до 2030 г.:
1.Укрепване на технологичния суверенитет на ЕС в сферата на електронните компоненти и системи в подкрепа на бъдещите нужди на вертикалните сектори и икономиката като цяло
Да се гарантира, че ЕС остава в челните позиции по отношение на модерните електронни компоненти и системи, които допринасят за устойчиви стратегически вериги за създаване на стойност. Това ще става все по-важно с разгръщането на цифровата трансформация и по-широкото разпространение на цифровите технологии в различните сектори.
По-големият суверенитет следва да доведе до удвояване на стойността на проектите и производството на електронни компоненти и системи в ЕС до 2030 г., което да съответства на силната позиция на Съюза по отношение на продуктите и услугите като цяло.
2.Установяване на лидерство на ЕС в областта на високите научни постижения и иновациите при нововъзникващите технологии за компоненти и системи
Допълнителното миниатюризиране близо до физическите граници, бързото навлизане на ИИ и появата на периферни изчисления и алтернативни изчислителни парадигми разкриват нови възможности за електронните компоненти и системи и тяхното приложение. Солидната научна основа в нововъзникващите области може да позволи на ЕС да се възползва от тези възможности. МСП и новосъздадените предприятия, които извършват дейност в областта на нововъзникващите технологии, може да се възползват от новите екосистеми и да помогнат за тяхното формиране.
МСП следва да представляват най-малко една трета от общия брой участници в инициатива за КЦТ и да получават най-малко 20 % от публичното финансиране.
3.Гарантиране, че технологиите за компоненти и системи са насочени към обществените и екологичните предизвикателства пред ЕС
ЕС и националните публични органи ще имат основна роля в една съгласувана инициатива, като гарантират привеждането ѝ в съответствие с приоритетите на политиката. Технологиите за електронни компоненти и системи следва да осигуряват подходящите равнища на доверие и неприкосновеност на личния живот и да допринасят за екологичните цели на ЕС.
Целта на инициативата ще бъде до 2030 г. енергопотреблението да се намали с 32,5 %.
|
Каква е добавената стойност от действията на равнището на ЕС (субсидиарност)?
|
Електронните компоненти и системи стоят в основата на промишлените вериги за създаване на стойност, които имат значително социално и икономическо въздействие в цяла Европа.
Бързият темп на технологичния напредък в промишлеността, в съчетание с факта, че Съединените американски щати и азиатските държави инвестират усилено, за да бъдат на предна линия и да сведат до минимум своята зависимост от други региони, изисква съгласуван отговор на равнището на ЕС.
Никоя отделна държава или организация не би могла да осъществи горепосочените цели сама. Единствено мобилизацията на равнището на ЕС с участието на държавите членки и промишлеността ще гарантира наличието на необходимия стратегически подход и критична маса от ресурси, компетенции и интереси.
|
Б. Решения
|
Какви са различните варианти за постигане на целите? Има ли предпочитан вариант сред тях? Ако не, защо?
|
Като средства за подкрепяне на научните изследвания и иновациите бяха разгледани следните варианти:
·традиционни покани за представяне на предложения по рамковата програма (базов вариант);
·съвместно програмирано европейско партньорство (вариант 1); и
·институционализирано европейско партньорство съгласно член 187 от ДФЕС (вариант 3);
Институционализираното европейско партньорство е предпочитаният вариант, тъй като то ще гарантира, че секторът на електронни компоненти и системи в по-широк смисъл, заедно с публичните органи (на равнището на ЕС и на национално равнище), има активна роля в изготвянето на програмата за научни изследвания и иновации, за да бъдат постигнати гореспоменатите цели. То ще гарантира устойчив ангажимент от страна на членовете на партньорството по време на договорената 7-годишна програма и ще осигури стабилна структура за ефективно прилагане и за координиране със съответните инициативи. Ще се търси взаимодействие, по-специално с основани на цифрови технологии партньорства (например за фотоника, EuroHPC, интелигентни мрежи и услуги, изкуствен интелект, данни и роботика) и области на приложение (здравеопазване, автомобилостроене, производство, космическо пространство).
Съгласно оценката този вариант осигурява най-голяма „насоченост“ (гарантираща съгласуваност с програмата за научни изследвания и иновации) и „допълняемост“ (гарантираща ефекти на ливъридж).
|
Какви са позициите на различните заинтересовани страни Кой подкрепя отделните варианти?
|
При извършената консултация с държавите членки относно партньорствата в рамките на „Хоризонт Европа“ 96 % от тях са сметнали, че партньорството за КЦТ ще бъде целесъобразно за техните политики и приоритети, както и за тяхната промишленост, научноизследователски организации и университети.
В откритата обществена консултация 82 % от респондентите са посочили, че инициатива за КЦТ би била целесъобразна или много целесъобразна за осигуряването на достъп до надеждни компоненти и системи. По-специално тази гледна точка е била подкрепена от промишлени сдружения, университети, организации за научни изследвания и технологии, държави членки и големи предприятия.
Много от респондентите (над 40 %) са определели институционализираното партньорство за най-подходящия вариант. Този процент представлява балансиран набор от различни сектори на промишлеността (големи предприятия и МСП), научноизследователски организации и държави членки. Запитаните в проучването, подкрепящо оценката на въздействието, заинтересовани страни също категорично предпочитат този вариант.
Съгласно мненията с по-малко поддръжници (например от научноизследователски организации) този вариант е свързан с риск от по-голяма сложност. В предложената инициатива обаче се обръща внимание на хармонизацията и опростяването на процедурите и практиките.
|
В. Въздействие на предпочитания вариант
|
Какви са ползите от предпочитания вариант (ако има такъв, в противен случай — на основните варианти)?
|
Партньорството на основата на член 187 от ДФЕС би могло:
·да подкрепи една стратегическа програма за научни изследвания и иновации (СПНИИ) по отношение на технологиите за електронни компоненти и системи, с което да се съгласуват приоритетите на ЕС, участващите държави и промишлеността, за да се постигне критична маса;
·да разчита на ангажименти за начално финансиране от страна на публичните (на равнището на ЕС и на национално равнище) и частноправните членове на партньорството;
·да осигури структура, управлявана на централно равнище, която подкрепя дългосрочния ангажимент на частноправните членове за изпълнението на една амбициозна програма; както и
·да осигури висок ливъридж от 1:3, съчетаващ финансирането от ЕС с принос от държавите членки и промишлеността (1 EUR от ЕС, 1 EUR от участващите държави, 2 EUR от частноправните членове) за мобилизирането на критична маса от ресурси за научни изследвания и иновации.
|
Какви са разходите за предпочитания вариант (ако има такъв, в противен случай — за основните варианти)?
|
Тъй като бъдещата инициатива за КЦТ ще използва текущата структура на „ECSEL“, разходите за прилагането на предпочитания вариант представляват разходите за поддържането на офис на съвместното предприятие за периода на инициативата. Разходите до голяма степен се балансират от горепосочените ползи, по-специално ефектите на ливъридж от съфинансирането за достигането на мащаба на необходимите ресурси, за да се постигне напредък по амбициозните цели. Съвместното предприятие „ECSEL“ ще бъде адаптирано спрямо партньорството за КЦТ и общите разходи за изпълнението ще останат същите.
|
Какво е въздействието върху МСП и конкурентоспособността?
|
Една от препоръките, посочени в междинната оценка на „ECSEL“, е да се насърчи по-активното участие на МСП. Чрез акцента върху нововъзникващите технологии и целта за изграждане на капацитет за промишлен дизайн (области, в които МСП са особено активни) към инициативата вероятно ще бъдат привлечени по-голям брой малки предприятия с по-значими роли. Предвиждат се конкретни дейности (например достъп до технологии и експерименти), за да се ангажират дребните доставчици и ползвателите в екосистемата.
|
Ще има ли значително въздействие върху националните бюджети и администрации?
|
Партньорството за КЦТ се основава на тристранен модел (Комисията, държавите членки и промишлеността) с финансов принос и административна намеса от страна на участващите държави (държавите членки и асоциираните държави). Понастоящем съвместното предприятие „ECSEL“ използва този модел успешно.
|
Ще има ли друго значително въздействие?
|
Основните права, по-специално безопасността, сигурността и неприкосновеността на личния живот на гражданите, ще бъдат взети предвид при разработването и въвеждането на технологии за електронни компоненти и системи.
|
Пропорционалност?
|
Предпочитаният вариант осигурява всички елементи, изисквани за постигането на целите, и не надхвърля необходимото.
|
Г. Последващи действия
|
Кога ще се извърши преглед на политиката?
|
Партньорството ще подлежи на редовен преглед на равнище проект, технология/сектор и програма. Планира се междинна оценка от независима експертна група след 3 години на изпълнение. Напредъкът по отношение на целите, очакваното въздействие и приносът към приоритетите на политиката на ЕС ще се оценяват чрез редовни оценки.
|