Обобщение
|
Оценка на въздействието във връзка със ставките на ДДС
|
A. Необходимост от действия
|
Защо са нужни действия? В какво се изразява проблемът, за чието преодоляване се предприемат те?
|
Когато общата система на ДДС бе установена през 1967 г., бе поето задължението да се установи окончателна система на ДДС въз основа на принципа на облагане в държавата членка на произход. При създаването на единния пазар през 1993 г. бе запазена целта за въвеждане на система на ДДС въз основа на произхода; тогава в сила влязоха преходните режими за ДДС заедно със сегашните разпоредби за ставките на данъка. В предложението за окончателна система тази цел се изоставя, като се предвижда въвеждане на окончателна система на ДДС въз основа на облагане в държавата членка на местоназначение. Сегашните разпоредби за ставките на ДДС обаче все още съответстват на системата на облагане въз основа на произхода и са изключително ограничаващи за една система на ДДС въз основа на местоназначението. Освен това срокът на действие на специалните разпоредби, с които на определени държави членки се разрешава да получат дерогация от ограниченията, ще изтече с влизането в сила на окончателната система на ДДС.
|
Какво се очаква да се постигне с настоящата инициатива?
|
С предложението се определя постоянен минимален размер от 15 % за стандартната ставка на ДДС. При една окончателна система на ДДС ще бъде постигнато еднакво отношение към държавите членки и те вече няма да бъдат възпрепятствани да определят намалени ставки за някои стоки и услуги, ако няма риск от нарушаване на работата на единния пазар.
|
Каква е добавената стойност от действието на равнището на ЕС?
|
В Директивата за ДДС са отразени изискванията за субсидиарността по член 113 от ДФЕС.
|
Б. Решения
|
Какви законодателни и незаконодателни варианти за действие са били разгледани? Има ли предпочетен вариант сред тях? Защо?
|
Бяха разгледани два варианта за действие, като и при двата се изисква изменение на Директивата за ДДС и въвеждане на постоянен минимален размер от 15 % за стандартната ставка на ДДС. При вариант 1 се предвижда сегашните дерогации да бъдат предоставени на всички държави членки чрез включване на националните разпоредби в Директивата за ДДС, което обаче би било трудно постижимо. При предпочетения вариант 2 проблемът с дерогациите се разрешава, като се премахват ограниченията, създали необходимостта от такива дерогации, а именно минималният размер от 5 % за намалените ставки на ДДС и списъкът на стоките и услугите, за които може да се прилагат те (приложение ІІІ); той ще бъде заменен от отрицателен списък на стоките и услугите, за които трябва да се прилага стандартната ставка.
|
Кой подкрепя отделните варианти?
|
Държавите членки и участниците в откритата обществена консултация подкрепят еднаквото отношение към всички държави членки.
|
В. Въздействие на предпочетения вариант
|
Какви са ползите от предпочетения вариант (ако има такъв; в противен случай — от основните варианти)?
|
При избрания вариант успешно се премахват ограниченията за държавите членки, които вече не са обосновани при облагане въз основа на местоназначението, и се осигурява решение във връзка с изтичането на срока на действие на дерогациите.
|
Какви са разходите при предпочетения вариант (ако има такъв; в противен случай — за основните варианти)?
|
При предпочетения вариант са нужни предпазни мерки за избягване на рисковете.
|
Как ще бъдат засегнати големите предприятия, МСП и микропредприятията?
|
Рискът от нарастване на разходите за спазване на изискванията поради по-голямата сложност ще бъде ограничен чрез предоставяне на сведения за ставките на ДДС на операторите въз основа на статистическа класификация чрез един променен интернет портал.
|
Ще има ли значително въздействие върху националните бюджети и администрации?
|
Държавите членки ще продължат да определят евентуалното въздействие върху бюджета. Разширяването на обхвата на намалените ставки на ДДС или понижаването на размера им без компенсиращи мерки би довело до спад в приходите от ДДС.
|
Ще има ли друго значително въздействие?
|
Предоставянето на възможност за повече гъвкавост на държавите членки би могло да създаде риск от повече спорове.
|
Г. Последващи действия
|
Кога ще се извърши преглед на предприетите действия?
|
Преди влизането в сила на окончателната система на ДДС ще бъде извършен преглед на приложение ІІІ, а след влизането ѝ в сила ще се прави редовен преглед на отрицателния списък.
|