This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02016O0034-20161220
Guideline (EU) 2016/2249 of the European Central Bank of 3 November 2016 on the legal framework for accounting and financial reporting in the European System of Central Banks (ECB/2016/34) (recast)
Consolidated text: Насоки (ЕС) 2016/2249 на Европейската централна банка от 3 ноември 2016 година относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (ЕЦБ/2016/34) (преработен текст)
Насоки (ЕС) 2016/2249 на Европейската централна банка от 3 ноември 2016 година относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (ЕЦБ/2016/34) (преработен текст)
ELI: http://data.europa.eu/eli/guideline/2016/2249/2016-12-20
02016O0034 — BG — 20.12.2016 — 000.001
Този текст служи само за информационни цели и няма правно действие. Институциите на Съюза не носят отговорност за неговото съдържание. Автентичните версии на съответните актове, включително техните преамбюли, са версиите, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз и налични в EUR-Lex. Тези официални текстове са пряко достъпни чрез връзките, публикувани в настоящия документ
НАСОКИ (ЕС) 2016/2249 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА от 3 ноември 2016 година относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (ЕЦБ/2016/34) (ОВ L 347, 20.12.2016 г., стp. 37) |
поправен от
НАСОКИ (ЕС) 2016/2249 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 3 ноември 2016 година
относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (ЕЦБ/2016/34)
(преработен текст)
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Определения
1. За целите на настоящите насоки:
а) „НЦБ“ означава националната централна банка на държава членка, чиято парична единица е еврото;
б) „цели на счетоводната и финансовата отчетност на Евросистемата“ означават целите, за които ЕЦБ изготвя финансовите отчети, посочени в приложение I, в съответствие с член 15 и член 26 от Устава на ЕСЦБ;
в) „отчетна единица“ означава ЕЦБ или някоя НЦБ;
г) „дата на преоценка за тримесечието“ означава последният календарен ден от тримесечието;
д) „година на преминаване към парична наличност“ означава периодът от 12 месеца от датата, на която евробанкнотите и евромонетите получават статут на законно платежно средство в държава членка, чиято парична единица е еврото;
е) „алгоритъм за разпределяне на банкноти“ означава процентите, които се получават, като се вземе предвид делът на ЕЦБ в общата емисия на евробанкноти и като се приложи алгоритъмът за записване на капитала към дела на НЦБ в тази обща емисия съгласно Решение ЕЦБ/2010/29 ( 1 );
ж) „консолидация“ означава счетоводният процес, при който финансовите данни за няколко самостоятелни юридически лица се обобщават все едно те са едно лице;
з) „кредитна институция“ означава: а) кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета ( 2 ), която подлежи на надзор от компетентен орган; или б) друга кредитна институция по смисъла на член 123, параграф 2 от Договора, която подлежи на надзор, чиито стандарти са съпоставими с тези на надзора от страна на компетентен орган.
2. Определенията на другите технически термини, използвани в настоящите насоки, са посочени в приложение II.
Член 2
Приложно поле
1. Настоящите насоки се прилагат по отношение на ЕЦБ и НЦБ за целите на счетоводната и финансовата отчетност на Евросистемата.
2. Приложното поле на настоящите насоки е ограничено до режима на счетоводната и финансовата отчетност на Евросистемата, предвиден в Устава на ЕСЦБ. В резултат от това те не се прилагат по отношение на националните доклади и финансовите отчети на НЦБ. За да се постигнат последователност и съпоставимост между режима на Евросистемата и националните режими, се препоръчва, доколкото е възможно, НЦБ да се придържат в своите национални доклади и финансови отчети към установените в настоящите насоки правила.
Член 3
Качествени характеристики
Прилагат се следните качествени характеристики:
1) икономическа реалистичност и прозрачност: счетоводните методи и финансовата отчетност трябва да отразяват икономическата реалност, да са прозрачни и да зачитат качествените характеристики за разбираемост, уместност, надеждност и съпоставимост. Сделките се отчитат и представят в съответствие с тяхната същност и икономическа реалистичност, а не само с правната им форма;
2) предпазливост: оценката на активите и пасивите и признаването на дохода се извършват предпазливо. В контекста на настоящите насоки това означава, че нереализираните печалби не се признават за доход в отчета за приходите и разходите, а направо се записват в сметка за преоценка, като нереализираните загуби се отнасят в края на годината към отчета за приходи и разходи, ако превишават предишни печалби от преоценка, отразени в съответната сметка за преоценка. Скрити резерви или преднамерено невярно отразяване по позициите на баланса и в отчета за приходите и разходите са несъвместими с принципа на предпазливост;
3) същественост: отклонения от счетоводните правила, включително отклонения, засягащи изчисляването на стойностите в отчетите за приходи и разходи на отделните НЦБ и на ЕЦБ, се допускат само ако има основание те да могат да бъдат считани за несъществени в цялостния контекст и цялостното представяне на финансовите отчети на отчетната единица;
4) последователност и съпоставимост: критериите за оценка на баланса и признаването на доход се прилагат последователно от гледна точка на сходството и непрекъснатостта на подхода в рамките на Евросистемата с цел да се осигури съпоставимост на данните във финансовите отчети.
Член 4
Основни счетоводни принципи
Прилагат се следните основни счетоводни принципи:
1) принцип на действащото предприятие: отчетите се изготвят на база на принципа на действащото предприятие;
2) принцип на текущото начисляване: приходите и разходите се признават през счетоводния период, в който са спечелени или възникнали, а не през периода, в който са получени или направени;
3) събития, настъпили след приключването на баланса: активите и пасивите се коригират при настъпване на събития между датата на годишния баланс и датата, на която финансовите отчети са одобрени от съответните органи, ако тези събития оказват влияние върху състоянието на активите и пасивите към датата на баланса. Не се извършват корекции на активите и пасивите, а само се оповестяват тези събития, настъпили след датата на баланса, ако те не се отразяват върху състоянието на активите и пасивите към датата на баланса, но са от такова значение, че неоповестяването им би могло да повлияе върху способността на ползвателите на финансовите отчети да извършват правилни оценки и да вземат правилни решения.
Член 5
Икономически подход и касов/сетълмент подход
1. Икономическият подход се използва като основа за отчитане на валутни сделки, финансови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута, и свързаните с тях начисления. За прилагането на този подход са разработени две различни техники:
а) „обичайният подход“, посочен в глави III и IV и приложение III; и
б) „алтернативният подход“, посочен в приложение III.
2. Сделките с ценни книжа, включително с капиталови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута, могат да продължат да се отчитат по касовия/сетълмент подход. Свързаните с тях начислени лихви, в това число премиите или отстъпките, се отчитат ежедневно от спот датата на сетълмента.
3. НЦБ могат да използват икономическия подход или касовия/сетълмент подход за отчитането на специфични деноминирани в евро сделки, финансови инструменти и свързаните с тях начисления.
4. С изключение на счетоводните корекции в края на тримесечието и в края на годината и на позициите, оповестени в „Други активи“ и „Други пасиви“, стойностите, представени като част от ежедневните финансови отчети за целите на финансовата отчетност в Евросистемата, показват само движението на паричните средства по балансовите позиции. В края на тримесечието и в края на годината в балансовата стойност на ценните книжа се включва и амортизацията.
Член 6
Признаване на активи и пасиви
Финансов или друг актив или пасив се признава в баланса на отчетната единица само ако са изпълнени всички условия, както следва:
1) съществува вероятност бъдещата икономическа полза, свързана с актива или пасива, да се отчете като входящ или изходящ финансов поток за отчетната единица;
2) по същество всички рискове и ползи, свързани с актива или пасива, са прехвърлени на отчетната единица;
3) цената на придобиване или стойността на актива за отчетната единица или размерът на задължението могат да бъдат надеждно измерени.
ГЛАВА II
ПРАВИЛА ЗА СЪСТАВЯНЕ И ОЦЕНКА НА БАЛАНСА
Член 7
Съставяне на баланса
Съставянето на баланса на ЕЦБ и НЦБ за целите на финансовата отчетност в Евросистемата се основава на структурата, представена в приложение IV.
Член 8
Провизия за валутен риск, лихвен риск, кредитен риск и риск, свързан с промяна в цената на златото
Като надлежно взема предвид характера на дейностите на НЦБ, дадена НЦБ може да създаде в баланса си провизия за валутен риск, лихвен риск, кредитен риск и риск, свързан с промяна в цената на златото. Тази НЦБ взема решение относно размера и използването на провизията въз основа на мотивиран разчет на рисковата експозиция на НЦБ.
Член 9
Правила за оценка на баланса
1. Освен ако в приложение IV е посочено друго, за формиране на оценката на баланса се използват текущите пазарни курсове и цени.
2. Преоценката на злато, валутни инструменти, ценни книжа (различни от ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж, нетъргуеми ценни книжа и ценни книжа, държани за целите на паричната политика, които се осчетоводяват по амортизирана стойност) и финансови инструменти, както балансови, така и задбалансови, се извършва към датата на преоценка за тримесечието по средни пазарни курсове и цени. Това не изключва възможността отчетните единици да преоценяват по-често своите портфейли за вътрешни цели, при условие че те отчитат позициите по балансите си само по стойността на сделката през тримесечието.
3. Не се прави разграничение между ценови и валутни разлики от преоценка за златото, а се осчетоводява една-единствена разлика от преоценка на златото на базата на цената в евро на определена теглова единица злато, получена от обменния курс на еврото спрямо щатския долар на датата на преоценка за тримесечието. За валутните салда, включително за балансовите и задбалансовите сделки, преоценката се извършва по отделни валути. За целите на настоящия член притежаваните специални права на тираж (СПТ), включително заделените отделни валутни наличности, които са базови за кошницата от СПТ, се третират като една позиция. Преоценката на ценните книжа се извършва по отделни кодове, т.е по еднакъв международен идентификационен номер за ценни книжа/вид, като включените в тях опции не се отделят за целите на оценката. Ценните книжа, държани за целите на паричната политика или включени в позиции „Други финансови активи“ или „Други“, се третират като отделни позиции.
4. Счетоводните записи за преоценка се сторнират в края на следващото тримесечие с изключение на нереализираните загуби, които се отнасят в отчета за приходите и разходите в края на годината; сделките през тримесечието се отчитат по цени и курсове на сделката.
5. Търгуемите ценни книжа, държани за целите на паричната политика, се третират като отделни позиции и се оценяват по пазарна цена или по амортизирана стойност (подлежаща на обезценка) в зависимост от съображенията на паричната политика.
6. Ценните книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж, се третират като отделни позиции и се оценяват по амортизирана стойност (подлежаща на обезценка). Същото третиране се прилага към нетъргуемите ценни книжа. Ценните книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж, могат да бъдат продавани преди падежа им във всеки един от следните случаи:
а) ако продаденото количество се счита за незначително в сравнение с общия размер на портфейла от ценни книжа, държани до падеж;
б) ако ценните книжа са продадени през периода от един месец преди падежа;
в) при извънредни обстоятелства като значително влошаване на кредитоспособността на емитента.
Член 10
Обратни сделки
1. Обратна сделка, извършена по силата на репо споразумение, се записва в пасива на баланса като приет обезпечен депозит, докато предоставеното обезпечение остава в актива на баланса. Продадените ценни книжа, които подлежат на обратно изкупуване по силата на репо споразумения, се третират от отчетната единица, задължена да ги изкупи обратно, като активи, които все още са част от портфейла, от който са били продадени.
2. Обратна сделка, извършена по силата на обратно репо споразумение, се записва в актива на баланса като предоставен обезпечен заем до размера на заема. Придобитите по силата на обратни репо споразумения ценни книжа не подлежат на преоценка и следователно произтичащата от тях печалба или загуба не се отнася в отчета за приходите и разходите от отчетната единица, която предоставя средствата в заем.
3. Ако са извършени сделки по предоставяне в заем на ценни книжа, ценните книжа остават в баланса на прехвърлителя. Сделките по предоставяне в заем на ценни книжа, по които е предоставено обезпечение под формата на парични средства, се осчетоводяват по същия начин като репо операциите. Сделките по предоставяне в заем на ценни книжа, по които е предоставено обезпечение под формата на ценни книжа, се записват в баланса само ако:
а) като част от процеса на сетълмент са разменени парични средства; и
б) по сметка на кредитора или кредитополучателя остават парични средства.
Приобретателят отчита задължение за повторното прехвърляне на ценните книжа, ако междувременно те са продадени.
4. Обезпечените сделки със злато се третират като репо споразумения. Движението на златото, свързано с тези обезпечени сделки, не се записва във финансовите отчети и разликата между спот и форуърд цената на сделката се третира на база текущо начисляване.
5. Обратните сделки, осъществени по автоматизирана програма за предоставяне в заем на ценни книжа (включително сделките по предоставяне в заем на ценни книжа), се записват в баланса като минимум в края на отчетния период, ако е предоставено обезпечение под формата на парични средства по сметка на съответната НЦБ или на ЕЦБ и тези парични средства все още не са инвестирани.
Член 11
Търгуеми капиталови инструменти
1. Настоящият член се прилага по отношение на търгуемите капиталови инструменти, т.е. акции или капиталови фондове, независимо от това дали сделките се извършват пряко от отчетната единица или от неин агент, с изключение на дейностите, извършвани за пенсионни фондове, дялови участия, инвестиции в дъщерни дружества или значителни участия.
2. Капиталовите инструменти, деноминирани в чуждестранни валути и оповестени в „Други активи“, не са част от общата валутна позиция, а са част от отделна валутна наличност. Изчисляването на свързаните с това валутни печалби и загуби може да се извършва по метода на нетната средна стойност или по метода на средната стойност.
3. Преоценката на капиталовите портфейли се извършва в съответствие с член 9, параграф 3. Преоценката се извършва по отделни позиции. За капиталови фондове ценовата преоценка се извършва на нетна база, а не на база акция по акция. Не се извършва нетиране между различни акции или между различни капиталови фондове.
4. Сделките се записват в баланса по цената на сделката.
5. Брокерската комисиона се записва или като разход по сделката, който се включва в цената на придобиване на актива, или като разход в отчета за приходите и разходите.
6. Стойността на закупения дивидент се включва в цената на придобиване на капиталовия инструмент. На датата, на която акцията се търгува без дивидент, стойността на закупения дивидент може да се третира като отделна позиция, докато се получи плащането на дивидента.
7. Начисленията по дивиденти не могат да бъдат записвани в края на периода, тъй като те вече са отразени в пазарната цена на капиталовите инструменти с изключение на котираните без дивидент акции.
8. Емисиите на права се третират като отделен актив при тяхното емитиране. Цената на придобиване се изчислява на база на съществуващата средна стойност на акциите, на страйк цената на новата емисия и на съотношението между старите и новите акции. Алтернативно цената на правото може да се базира на стойността му на пазара, на съществуващата средна стойност на акциите и на пазарната цена на акциите преди емисията на правата.
Член 12
Хеджиране на лихвен риск от ценни книжа чрез деривати
1. Хеджиране на лихвен риск от ценна книга чрез дериват означава определяне на дериват, при което изменението на неговата справедлива стойност да компенсира очакваното изменение на справедливата стойност на хеджираната ценна книга в резултат от промените на лихвения процент.
2. Хеджираните и хеджиращите инструменти се признават и третират в съответствие с общите разпоредби, правилата за оценка, изискванията за признаване на доход и специфичните за инструментите изисквания, установени в настоящите насоки.
3. Чрез дерогация от член 3, параграф 2, член 9, параграф 4, член 15, параграфи 1 и 2, член 16, параграф 1, буква б), член 16 параграф 2, буква г) и член 17, параграф 2 към оценката на хеджирана ценна книга и хеджиращ дериват може да се прилага следното алтернативно третиране:
а) ценната книга и дериватът се преоценяват и записват в баланса по техните пазарни стойности към края на всяко тримесечие. Следният подход на асиметрична оценка се прилага за нетната стойност на нереализираната печалба или загуба от хеджираните и хеджиращите инструменти:
i) нетната нереализирана загуба се отнася към отчета за приходи и разходи в края на годината и се препоръчва тя да бъде амортизирана през остатъчния срок на хеджирания инструмент, и
ii) нетната нереализирана печалба се записва по сметка за преоценка и се сторнира на следващата дата на преоценка;
б) хеджиране на вече притежавана ценна книга: ако средната стойност на хеджираната ценна книга се различава от пазарната цена на ценната книга към началния момент на хеджирането, се прилага следното третиране:
i) нереализираните печалби от ценната книга на тази дата се записват по сметка за преоценка, докато нереализираните загуби се отнасят в отчета за приходите и разходите, и
ii) разпоредбите на буква а) се прилагат за измененията на пазарните стойности след началната дата на правоотношението по хеджиране;
в) препоръчва се към датата на създаване на хеджа салдото на неамортизираните премии и отстъпки да бъде амортизирано през остатъчния срок на хеджирания инструмент.
4. Когато се преустановява осчетоводяването на хеджирането, ценната книга и дериватът, които са останали в счетоводните книги на отчетната единица, се оценяват като самостоятелни инструменти, считано от датата на преустановяването съгласно общите правила в настоящите насоки.
5. Алтернативното третиране, посочено в параграф 3, може да се прилага само ако са изпълнени всички условия, както следва:
а) към началната дата на хеджа правоотношението по хеджиране, целта на управлението на риска и стратегията за хеджирането са формално документирани. Документацията трябва да съдържа: i) идентифициране на деривата, използван като инструмент за хеджиране; ii) идентифициране на свързаната с него хеджирана ценна книга, и iii) оценка на ефективността на деривата при компенсиране на експозицията към изменения в справедливата стойност на ценната книга в резултат от лихвен риск.
б) очаква се хеджът да бъде много ефективен и ефективността му може да бъде надеждно измерена. Трябва да бъде извършена оценка на ефективността в бъдещ и ретроспективен план. Препоръчва се:
i) бъдещата ефективност да се измерва, като предишните изменения в справедливата стойност на хеджирания обект се сравняват с предишните изменения в справедливата стойност на хеджиращия инструмент или като се докаже висока статистическа корелация между справедливата стойност на хеджирания обект и справедливата стойност на хеджиращия инструмент; и
ii) ретроспективната ефективност да бъде доказана, ако съотношението между действителната печалба/загуба от хеджирания обект и действителната загуба/печалба от хеджиращия инструмент е в рамковия диапазон 80 %—125 %.
6. Следното се прилага по отношение на хеджирането на група от ценни книжа: ценни книжа със сходен лихвен процент могат да бъдат обединени и хеджирани като група само ако са изпълнени всички условия, както следва:
а) ценните книжа имат сходна дюрация;
б) групата от ценни книжа отговаря на критериите за ефективност в бъдещ и ретроспективен план;
в) изменението в справедливата стойност в резултат от хеджирания риск за всяка ценна книга от групата се очаква да бъде приблизително пропорционално на общото изменение в справедливата стойност в резултат от хеджирания риск на групата от ценни книжа.
Член 13
Синтетични инструменти
1. Инструменти, които са комбинирани по такъв начин, че представляват синтетичен инструмент, се признават и третират отделно от другите инструменти в съответствие с общите разпоредби, правилата за оценка, изискванията за признаване на доход и специфичните за инструментите изисквания, установени в настоящите насоки.
2. Чрез дерогация от член 3, параграф 2, член 9, параграф 4, член 15, параграф 1 и член 17, параграф 2 по отношение на оценката на синтетичните инструменти може да се прилага следното алтернативно третиране:
а) нереализирани печалби и загуби от инструменти, които са комбинирани по такъв начин, че представляват синтетичен инструмент, се нетират в края на годината. В този случай нетните нереализирани печалби се записват в сметка за преоценка. Нетните нереализирани загуби се отнасят в отчета за приходи и разходи, ако надхвърлят предишните нетни преоценени печалби, отразени в съответната сметка за преоценка;
б) ценни книжа, държани като част от синтетичен инструмент, не са част от общата позиция на тези ценни книжа, а съставляват част от отделна позиция;
в) нереализираните загуби, които са отнесени в отчета за приходите и разходите в края на годината, и съответните нереализирани печалби се амортизират поотделно през следващите години.
3. Ако един от комбинираните инструменти изтече, бъде продаден, прекратен или упражнен, отчетната единица преустановява за в бъдеще алтернативното третиране, посочено в параграф 2, като неамортизираните печалби от оценка, отнесени като приходна позиция в отчета за приходите и разходите през предходните години, незабавно се сторнират.
4. Алтернативното третиране, посочено в параграф 2, може да се прилага само ако са изпълнени всички условия, както следва:
а) индивидуалните инструменти се управляват и тяхното изпълнение се оценява като един комбиниран инструмент на базата на стратегия за управление на риска или на инвестиционна стратегия;
б) при първоначалното признаване индивидуалните инструменти са структурирани и определени като синтетичен инструмент;
в) прилагането на алтернативното третиране елиминира или значително намалява непоследователността в оценката (несъответствие в оценяването), която би могла да възникне в резултат от прилагането на общите правила в настоящите насоки на равнището на индивидуалния инструмент;
г) наличието на официални документи позволява да се направи проверка на изпълнението на условията, предвидени в букви а), б) и в).
Член 14
Банкноти
1. С оглед на прилагането на член 49 от Устава на ЕСЦБ държаните от една НЦБ банкноти на други държави членки, чиято парична единица е еврото, не се осчетоводяват като банкноти в обращение, а като салда в рамките на Евросистемата. Процедурата за третирането на банкноти на други държави членки, чиято парична единица е еврото, е следната:
а) НЦБ, която получава банкноти, деноминирани в националните парични единици на еврозоната, емитирани от друга НЦБ, уведомява ежедневно НЦБ–емитент за стойността на предадените за замяна банкноти, освен ако конкретен дневен обем е малък. НЦБ–емитент извършва съответстващо плащане към получаващата НЦБ чрез системата TARGET2; и
б) корекцията на данните по позиция „Банкноти в обращение“ се извършва в счетоводните книги на НЦБ–емитент при получаване на горепосоченото уведомление.
2. Сумата по позиция „Банкноти в обращение“ в балансите на НЦБ е резултат от три компонента:
а) некоригираната стойност на евробанкнотите в обращение, в това число банкнотите, деноминирани в национални парични единици на еврозоната, през годината на преминаване към парична наличност за НЦБ, която приема еврото, като тази стойност се изчислява по един от следните два метода:
Метод А: B = P — D — N — S
Метод Б: B = I — R — N
където:
B |
е некоригираната стойност на „Банкноти в обращение“; |
P |
е стойността на банкнотите, произведени или получени от печатницата или от други НЦБ; |
D |
е стойността на унищожените банкноти; |
N |
е стойността на националните банкноти на НЦБ–емитент, държани от други НЦБ (за които е изпратено уведомление, но които все още не са репатрирани); |
I |
е стойността на банкнотите, пуснати в обращение; |
R |
е стойността на получените банкноти; |
S |
е стойността на наличните/съхраняваните в трезор банкноти; |
б) минус размера на безлихвеното вземане към банката, която управлява програмата за разширено съхранение на наличности, в случай на прехвърляне на собствеността върху банкнотите, свързани с програмата за разширено съхранение на наличности;
в) плюс или минус размера на корекциите в резултат от прилагането на алгоритъма за разпределяне на банкнотите.
ГЛАВА III
ПРИЗНАВАНЕ НА ДОХОДИ
Член 15
Признаване на доходи
1. За признаването на доходи се прилагат следните правила:
а) реализираните печалби и реализираните загуби се отнасят в отчета за приходите и разходите;
б) нереализираните печалби не се признават за доход, а се записват директно в сметка за преоценка;
в) в края на годината нереализираните загуби се отнасят в отчета за приходи и разходи, ако надхвърлят предишните печалби от преоценка, отразени в съответната сметка за преоценка;
г) нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходи и разходи, не се сторнират през следващи години спрямо нови нереализирани печалби;
д) не се допуска нетиране на нереализирани загуби за която и да е ценна книга, валута или злато с нереализирани печалби в други ценни книжа, валути или злато;
е) в края на годината загубите от обезценка се отнасят в отчета за приходи и разходи и не се сторнират през следващите години, освен ако обезценката намалее и намалението може да бъде свързано с наблюдавано събитие, което е настъпило, след като обезценяването е записано за първи път.
2. Премиите или отстъпките от емитирани и закупени ценни книжа се изчисляват и представят като част от доходите от лихви и се амортизират през остатъчния договорен срок на ценните книжа съгласно линейния метод или съгласно метода на вътрешната норма на възвращаемост. Методът на вътрешната норма на възвращаемост обаче е задължителен при сконтовите ценни книжа с остатъчен срок до падежа повече от една година, считано от датата на придобиване.
3. Начисленията за финансовите активи и пасиви, например дължими лихви и амортизирани премии/отстъпки, деноминирани в чуждестранна валута, се изчисляват и записват по сметките ежедневно въз основа на последните налични ставки. Начисленията за финансови активи и пасиви, деноминирани в евро, се изчисляват и записват по сметките поне веднъж на тримесечие. Начисленията за други позиции се изчисляват и записват по сметките поне веднъж годишно.
4. Независимо от честотата на изчисляване на начисленията, но при спазване на изключенията, посочени в член 5, параграф 4, отчетните единици отчитат данни по стойността на сделката през тримесечието.
5. Деноминираните в чуждестранни валути начисления се преизчисляват по обменния курс на датата на записване и оказват влияние върху валутната позиция.
6. За изчисляването на начисленията през годината се допуска по правило използването на местни практики, т.е. те могат да бъдат изчислявани до последния работен ден или до последния календарен ден на тримесечието. В края на годината обаче задължително се използва като референтна дата 31 декември.
7. Изходящи валутни потоци, които водят до промяна в наличностите на дадена валута, могат да генерират реализирани валутни печалби или загуби.
Член 16
Стойност на сделките
1. По отношение на стойността на сделките се прилагат следните общи правила:
а) методът на средната стойност се прилага на дневна база за златото, валутните инструменти и ценните книжа, за да се изчисли цената на придобиване на продадените позиции, като се отчита влиянието на движението на обменния курс и/или на цените;
б) средната стойност на актива или пасива се намалява или увеличава с размера на нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходите и разходите в края на годината;
в) при придобиване на купонни ценни книжа стойността на закупения купонен доход се третира като отделна позиция. При ценни книжа, деноминирани в чуждестранна валута, този доход се включва в наличностите в тази валута, но не се отразява върху средната стойност на ценната книга или на съответната валута.
2. По отношение на ценните книжа се прилагат следните специални правила:
а) сделките се отчитат по цената на сделката и записват във финансовите отчети по чиста цена;
б) таксите за попечителски услуги и управление, таксите по текущите сметки и други непреки разходи не сe считат за разходи по сделката и се включват в отчета за приходите и разходите. Те не се считат за част от средната стойност на даден актив;
в) доходът се записва бруто, като възстановимите данъци при източника и другите данъци се осчетоводяват отделно;
г) с цел изчисляване на средната покупна цена на една ценна книга или: i) всички покупки, осъществени през деня, се добавят по покупната им цена към стойността на притежаваните ценни книжа в края на предишния ден, за да се получи нова среднопретеглена стойност, преди да се приложат продажбите, извършени през същия ден; или ii) за изчисляване на ревизираната средна стойност могат да се прилагат отделните покупки и продажби на ценни книжа по реда на осъществяването им през деня.
3. По отношение на златото и чуждестранната валута се прилагат следните специални правила:
а) сделките с чуждестранна валута, които не водят до промяна на наличностите в тази валута, се преизчисляват в евро, като се използва обменният курс на датата на сделката или на датата на сетълмента, и не се отразяват върху цената на придобиване по тези позиции;
б) сделките с чуждестранна валута, които водят до промяна на наличностите в тази валута, се преизчисляват в евро по обменния курс на датата на сключване на договора;
в) счита се, че сетълментът на сумите на главниците в резултат от обратни сделки с ценни книжа, деноминирани в чуждестранна валута или в злато, не води до промяна в наличностите в тази валута или в злато;
г) действителните касови постъпления и плащания се преизчисляват по обменния курс в деня на осъществяване на сетълмента;
д) при наличие на дълга позиция нетните входящи валутни потоци и нетните входящи потоци от злато през деня се добавят към наличностите от предишния ден по средния обменен курс или по средната цена на златото за входящите потоци за деня за всяка съответна валута и злато, за да се получи нова среднопретеглена стойност. Ако има нетни изходящи потоци, изчисляването на реализираната печалба или загуба се базира на средната стойност на наличностите в съответната валута или в злато за предишния ден, така че средната стойност остава непроменена. Разликите в средния курс/цена на златото между входящите и изходящите потоци за деня също водят до реализирани печалби или загуби. Когато има ситуация на задлъжняване по отношение на позиция в чуждестранна валута или злато, се прилага подход, обратен на горепосочения. По този начин средната стойност на позицията в пасива се влияе от нетните изходящи потоци, докато нетните входящи потоци намаляват позицията по съществуващата среднопретеглена стойност и водят до реализирани печалби или загуби;
е) разходите по валутни сделки и други разходи от общ характер се отнасят в отчета за приходи и разходи.
ГЛАВА IV
СЧЕТОВОДНИ ПРАВИЛА ОТНОСНО ЗАДБАЛАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ
Член 17
Общи правила
1. При изчисляването на средните стойности и на валутните печалби и загуби в нетните валутни позиции се включват валутните форуърдни сделки, форуърд частта на валутните суапове и други валутни инструменти, свързани с размяната на една валута срещу друга на бъдеща дата.
2. Лихвените суапове, фючърсите, споразуменията за лихвен форуърд и други лихвени инструменти и опции с изключение на опциите, включени в ценни книжа, се осчетоводяват и преоценяват по отделни позиции. Тези инструменти се третират отделно от балансовите позиции.
3. Печалбите и загубите в резултат от задбалансови инструменти се признават и третират по начин, подобен на този при балансовите инструменти.
Член 18
Валутни форуърдни сделки
1. Форуърдните покупки и продажби се признават в задбалансовите сметки от датата на сделката до датата на сетълмента по спот курса на форуърдната сделка. Реализираните печалби и загуби при продажбени сделки се изчисляват, като се използва средната стойност на валутната позиция на датата на сделката в съответствие с процедурата за ежедневно нетиране на покупките и продажбите.
2. Разликата между спот и форуърд курсовете се третира като задължение или вземане за лихви на база текущо начисляване.
3. На датата на сетълмента задбалансовите сметки се сторнират.
4. Валутната позиция се влияе от форуърдните сделки от датата на сделката по спот курса.
5. Форуърдните позиции се оценяват заедно със спот позицията в същата валута, като се компенсират разликите, които могат да възникнат в рамките на една валутна позиция. Отрицателното нетно салдо се отнася като разходна позиция в отчета за приходите и разходите, когато то надхвърля предишните печалби от преоценка, отразени в сметката за преоценка. Положителното нетно салдо се отнася по кредита на сметката за преоценка.
Член 19
Валутни суапове
1. Форуърдните и спот покупките и продажбите се признават в балансовите сметки на съответната дата на сетълмента.
2. Форуърдните и спот продажби и покупки се признават в задбалансовите сметки от датата на сделката до датата на сетълмента по спот курса на сделките.
3. Продажбените сделки се признават по спот курса на сделката. Поради това не възникват печалби и загуби.
4. Разликата между спот и форуърд курсовете се третира като задължение или вземане за лихви на база текущо начисляване както за покупките, така и за продажбите.
5. На датата на сетълмента задбалансовите сметки се сторнират.
6. Валутната позиция се променя само в резултат от начисления, деноминирани в чуждестранна валута.
7. Форуърдната позиция се оценява заедно със съответната спот позиция.
Член 20
Фючърсни договори
1. Фючърсните договори се записват на датата на сделката в задбалансови сметки.
2. Първоначалният марж се записва като отделен актив, ако е депозиран в брой. Ако е депозиран под формата на ценни книжа, той остава непроменен в баланса.
3. Ежедневните промени в маржовете на отклонение се отнасят в отчета за приходите и разходите и оказват влияние върху валутната позиция. Същата процедура се прилага в деня на приключване на откритата позиция, независимо от това дали се извършва доставка или не. Ако се извършва доставка, записът за покупката или продажбата се прави по пазарна цена.
4. Таксите се отнасят в отчета за приходите и разходите.
Член 21
Лихвени суапове
1. Лихвените суапове се записват на датата на сделката в задбалансови сметки.
2. Текущите лихвени плащания, получени или платени, се отчитат на база текущо начисляване. Допуска се нетиране на плащанията за отделен лихвен суап, но начислените приходи и разходи от лихви се отчитат на брутна база.
3. Таксите се отнасят в отчета за приходите и разходите.
4. Лихвените суапове, които не са минали през централен клирингов контрагент, се преоценяват индивидуално и при необходимост се преизчисляват в евро по спот курса на валутата. Препоръчва се: нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходи и разходи в края на годината, да се амортизират в следващи години; в случаите на форуърдни лихвени суапове амортизацията да започва от датата на вальора на сделката; и амортизацията да бъде линейна. Нереализираните печалби от преоценка се отнасят по кредита на сметка за преоценка.
5. За лихвени суапове, които са минали през централен клирингов контрагент:
а) първоначалният марж се записва като отделен актив, ако е депозиран в брой. Ако е депозиран под формата на ценни книжа, той остава непроменен в баланса;
б) ежедневните промени в маржовете на отклонение се записват в отчета за приходите и разходите и оказват влияние върху валутната позиция;
в) компонентът на начислената лихва се отделя от реализирания резултат и се записва на брутна база в отчета за приходи и разходи.
Член 22
Споразумения за лихвен форуърд
1. Споразуменията за лихвен форуърд се записват на датата на сделката по задбалансови сметки.
2. Компенсационното плащане, дължимо от едната страна на другата на датата на сетълмента, се отразява в отчета за приходите и разходите на датата на сетълмента. Плащанията не се записват на база текущо начисляване.
3. Ако са налице споразумения за лихвен форуърд в чуждестранна валута, компенсационните плащания оказват влияние върху валутната позиция. Компенсационните плащания се преизчисляват в евро по спот курса на датата на сетълмента.
4. Всички споразумения за лихвен форуърд се преоценяват индивидуално и ако е необходимо, се преизчисляват в евро по спот курса на валутата. Нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходите и разходите в края на годината, не се сторнират през следващи години спрямо нереализирани печалби, освен ако инструментът се приключва или прекратява. Нереализираните печалби от преоценка се отнасят по кредита на сметка за преоценка.
5. Таксите се отнасят в отчета за приходите и разходите.
Член 23
Форуърдни сделки с ценни книжа
Форуърдните сделки с ценни книжа се осчетоводяват по един от следните два метода:
1. Метод А:
а) форуърдните сделки с ценни книжа се записват по задбалансови сметки от датата на сделката до датата на сетълмента по форуърд цената на форуърдната сделка;
б) средната стойност на позицията на търгуваната ценна книга не се променя до сетълмента; ефектите от печалбата и загубата от форуърдни сделки за продажба се изчисляват на датата на сетълмента;
в) на датата на сетълмента задбалансовите сметки се сторнират и салдото по сметката за преоценка, ако има такова, се отнася като приходна позиция в отчета за приходи и разходи. Закупената ценна книга се осчетоводява по спот цената на датата на падежа (действителната пазарна цена), докато разликата в сравнение с първоначалната форуърд цена се признава като реализирана печалба или загуба;
г) когато ценните книжа са деноминирани в чуждестранна валута, средната стойност на нетната валутна позиция не се променя, ако отчетната единица вече държи позиция в тази валута. Ако форуърдът за покупка на облигация е деноминиран във валута, в която отчетната единица не държи позиция, така че се налага съответната валута да бъде закупена, то се прилагат правилата за покупка на чуждестранна валута съгласно член 16, параграф 3, буква д);
д) стойността на форуърдните позиции се определя самостоятелно спрямо форуърд пазарната цена за оставащия срок на сделката. Загубата от преоценка в края на годината се отнася като разходна позиция в отчета за приходите и разходите, а печалбата от преоценка се отнася по кредита на сметката за преоценка. Нереализираните загуби, признати в отчета за приходите и разходите в края на годината, не се сторнират през следващи години спрямо нереализирани печалби, освен ако инструментът се приключва или прекратява.
2. Метод Б:
а) форуърдните сделки с ценни книжа се записват по задбалансови сметки от датата на сделката до датата на сетълмента по форуърд цената на форуърдната сделка. На датата на сетълмента задбалансовите сметки се сторнират;
б) в края на тримесечието се извършва преоценка на ценната книга на база на нетната позиция, която е резултат от баланса и от продажбите на същата ценна книга, записани по задбалансовите сметки. Сумата на преоценката е равна на разликата между тази нетна позиция, изчислена по цената на преоценката, и същата позиция, изчислена по средната стойност на балансовата позиция. В края на тримесечието форуърдните покупки подлежат на процеса на преоценка съгласно член 9. Резултатът от преоценката е равен на разликата между спот цената и средната стойност на ангажиментите за покупка;
в) резултатът от форуърдната продажба се записва през финансовата година, в която е поет ангажиментът. Резултатът е равен на разликата между първоначалната форуърд цена и средната стойност на балансовата позиция или на средната стойност на задбалансовите ангажименти за покупка, ако балансовата позиция е недостатъчна в момента на продажбата.
Член 24
Опции
1. Опциите се признават по задбалансови сметки от датата на сделката до датата на упражняването им или до датата на изтичане на срока им по страйк цената на базовия инструмент.
2. Деноминираните в чуждестранна валута премии се преизчисляват в евро по обменния курс на датата на сключване на договора или на датата на сетълмента. Платената премия се признава за отделен актив, а получената премия се признава за отделен пасив.
3. Ако опцията бъде упражнена, базовият инструмент се записва в баланса по страйк цената плюс или минус първоначалната стойност на премията. Първоначалният размер на премията по опцията се коригира на база на нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходи и разходи в края на годината.
4. Ако опцията не бъде упражнена, размерът на премията по опцията, коригиран на база на нереализираните загуби от края на предишната година, се отнася в отчета за приходите и разходите, преизчислен по обменния курс на датата на изтичане на опцията.
5. Валутната позиция се влияе от ежедневния марж на отклонение за опциите от типа фючърси, от всяко намаление на стойността на премията по опцията в края на годината, от базовата сделка към датата на упражняване на опцията или, към датата на изтичане на опцията, от премията по опцията. Ежедневните промени в маржовете на отклонение се отнасят в отчета за приходи и разходи.
6. С изключение на опциите, включени в ценни книжа, всеки договор за опции се преоценява индивидуално. Нереализираните загуби, отнесени в отчета за приходи и разходи, не се сторнират през следващи години срещу нереализирани печалби. Нереализираните печалби от преоценка се отнасят по кредита на сметка за преоценка. Не се извършва нетиране на нереализирани загуби по една опция срещу нереализирани печалби по друга опция.
7. С оглед на прилагането на параграф 6 пазарните стойности са котираните цени, когато тези цени са налични от борса, дилър, брокер или подобни лица. Когато не се налични котирани цени, пазарната стойност се определя чрез техника на оценяване. Тази техника на оценяване се използва последователно във времето и е възможно да се докаже, че тя осигурява надеждни оценки на цените, които биха се получили при действителни пазарни сделки.
8. Таксите се отнасят в отчета за приходите и разходите.
ГЛАВА V
ЗАДЪЛЖЕНИЯ ЗА ОТЧЕТНОСТ
Член 25
Форми на отчетите
1. За целите на финансовата отчетност на Евросистемата НЦБ отчитат пред ЕЦБ данни в съответствие с настоящите насоки.
2. Формите на отчетите на Евросистемата обхващат всички позиции, определени в приложение IV. Съдържанието на позициите, които се включват в различните форми на балансите, също са описани в приложение IV.
3. Формите на различните публикувани финансови отчети съответстват на следните приложения:
а) приложение V: публикуван консолидиран седмичен финансов отчет на Евросистемата след края на тримесечието;
б) приложение VI: публикуван консолидиран седмичен финансов отчет на Евросистемата през тримесечието;
в) приложение VII: консолидиран годишен баланс на Евросистемата.
ГЛАВА VI
ПУБЛИКУВАНИ ГОДИШНИ БАЛАНСИ И ОТЧЕТИ ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ
Член 26
Публикувани баланси и отчети за приходите и разходите
На НЦБ се препоръчва да адаптират своите публикувани годишни баланси и отчети за приходите и разходите в съответствие с приложения VIII и IХ.
ГЛАВА VII
ПРАВИЛА ЗА КОНСОЛИДАЦИЯ
Член 27
Общи правила за консолидация
1. Консолидираните баланси на Евросистемата обхващат всички позиции от балансите на ЕЦБ и на НЦБ.
2. Трябва да има последователност на отчетите в процеса на консолидация. Всички финансови отчети на Евросистемата се изготвят на сходна база, като се прилагат едни и същи техники и процеси на консолидация.
3. ЕЦБ изготвя консолидираните баланси на Евросистемата. В тези баланси трябва да се зачита необходимостта от уеднаквени счетоводни принципи и техники, еднакви по продължителност финансови периоди в Евросистемата и корекции при консолидацията в резултат от сделки и позиции в рамките на Евросистемата, както и да се отчитат промените в състава на Евросистемата.
4. С изключение на салдата на НЦБ и на ЕЦБ в рамките на Евросистемата отделните балансови позиции се обобщават за целите на консолидацията.
5. Салдата на НЦБ и на ЕЦБ с трети лица се записват бруто в процеса на консолидация.
6. Салдата в рамките на Евросистемата се представят в балансите на ЕЦБ и на НЦБ в съответствие с приложение IV.
ГЛАВА VIII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Развитие, прилагане и тълкуване на правилата
1. Комитетът по счетоводство и парични приходи на ЕСЦБ докладва на Управителния съвет чрез Изпълнителния съвет относно развитието, прилагането и изпълнението на правилата на ЕСЦБ за счетоводна и финансова отчетност.
2. При тълкуването на настоящите насоки се вземат предвид подготвителната работа, счетоводните принципи, хармонизирани от правото на Съюза, и общоприетите счетоводни принципи.
Член 29
Преходни правила
1. НЦБ преоценяват всички финансови активи и пасиви към датата, на която стават членове на Евросистемата. Нереализираните печалби, които са възникнали преди или на тази дата, се отделят от нереализираните печалби от преоценка, които могат да възникнат след това, и остават в НЦБ. Пазарните цени и курсове, прилагани от НЦБ в началните баланси в началото на участието в Евросистемата, се считат за средната стойност на активите и пасивите на тези НЦБ.
2. Препоръчва се нереализираните печалби, които са възникнали преди или в началото на членството на НЦБ в Евросистемата, да не се считат за разпределяеми в момента на прехода и да се разглеждат само като реализуеми или разпределяеми в контекста на сделките, извършени след присъединяването към Евросистемата.
3. Валутните печалби и загуби, печалбите и загубите от злато и печалбите и загубите от движението на цените, които възникват в резултат на прехвърлянето на активи от НЦБ на ЕЦБ, се считат за реализирани.
4. Настоящият член не засяга решенията, приети съгласно член 30 от Устава на ЕСЦБ.
Член 30
Отмяна
1. Насоки ЕЦБ/2010/20 се отменят, считано от 31 декември 2016 г.
2. Позоваванията на отменените насоки се считат за позовавания на настоящите насоки и се четат съгласно таблицата на съответствията в приложение XI.
Член 31
Действие и изпълнение
1. Настоящите насоки пораждат действие на датата, на която националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, бъдат уведомени за тях.
2. Националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, са длъжни да изпълняват настоящите насоки от 31 декември 2016 г.
Член 32
Адресати
Адресати на настоящите насоки са всички централни банки от Евросистемата.
ПРИЛОЖЕНИЕ I
ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ ЗА ЕВРОСИСТЕМАТА
Вид на отчета |
Вътрешен/публикуван |
Източник на правното изискване |
Цел на отчета |
1 Дневен финансов отчет на Евросистемата |
Вътрешен |
Няма |
Главно за целите на управление на ликвидността във връзка с прилагането на член 12.1 от Устава на ЕСЦБ. Част от данните в дневния финансов отчет се използват за изчисляването на паричния доход. |
2 Неагрегиран седмичен финансов отчет |
Вътрешен |
Няма |
Основа за изготвянето на консолидирания седмичен финансов отчет на Евросистемата |
3 Консолидиран седмичен финансов отчет на Евросистемата |
Публикуван |
Член 15.2 от Устава на ЕСЦБ |
Консолидиран финансов отчет за паричен и икономически анализ. Консолидираният седмичен финансов отчет на Евросистемата се извлича от дневния финансов отчет в деня на отчитане. |
4 Неагрегиран месечен финансов отчет на Евросистемата |
Публикуван |
Няма |
Засилване на отчетността и прозрачността на Евросистемата, като се дава възможност за лесен достъп до информация относно активите и пасивите на отделните централни банки от Евросистемата. Предоставяне на информация по хармонизиран начин относно децентрализираното прилагане на единната парична политика на ЕЦБ, както и относно финансовите дейности, които не са част от паричната политика, извършвани от централните банки от Евросистемата. |
5 Месечна и тримесечна финансова информация на Евросистемата |
Публикуван и вътрешен (1) |
Статистически регламенти, съгласно които ПФИ предоставят данните |
Статистически анализ |
6 Консолидиран годишен баланс на Евросистемата |
Публикуван |
Член 26.3 от Устава на ЕСЦБ |
Консолидиран баланс за аналитични и оперативни цели |
(1) Месечни данни, подавани в публикуваните агрегирани статистически данни, които трябва да се предоставят от парично-финансовите институции (ПФИ) в Съюза. Освен това в качеството си на ПФИ централните банки трябва също да изпращат на тримесечие по-подробна информация от подаваната в месечните данни. |
ПРИЛОЖЕНИЕ II
РЕЧНИК
— |
Автоматизирана програма за предоставяне в заем на ценни книжа (automated security lending programme (ASLP)) : програма, предлагана от специализирана институция, напр. банка, която договаря и извършва заемане на ценни книжа между участниците в програмата под формата на репо сделки, комбинация от репо сделка и обратна репо сделка или сделки по предоставяне в заем на ценни книжа. При програма, основана на принципал, специализираната институция, предлагаща програмата, се счита за крайния контрагент, а при програма, основана на агент, специализираната институция, предлагаща програмата, действа само като агент, а крайният контрагент е лицето, с което в действителност се осъществява предоставянето в заем на ценни книжа. |
— |
Актив (asset) : ресурс, който е контролиран от отчетната единица в резултат от минали събития и от който се очакват бъдещи икономически изгоди за отчетната единица. |
— |
Алгоритъм за записване на капитала (capital key) : процентният дял, който всяка национална централна банка (НЦБ) притежава в капитала на Европейската централна банка. |
— |
Амортизация (amortisation) : системното намаляване в сметките за премия или отстъпка или на стойността на активите през определен период от време. |
— |
Валутен механизъм II (exchange rate mechanism II (ERM II)) : процедурите за валутен механизъм в третия етап на икономическия и паричен съюз. |
— |
Валутна наличност (foreign currency holding) : нетната позиция в съответната валута. За целите на настоящото определение специалните права на тираж (СПТ) се считат за отделна валута; сделките, които водят до промяна в нетната позиция на СПТ, са или деноминирани в СПТ сделки, или сделки в чуждестранна валута, които възпроизвеждат състава на кошницата от СПТ (съгласно съответните определения и тегла на кошницата). |
— |
Валутен суап (foreign exchange swap) : едновременната спот покупка или продажба на една валута в замяна на друга (късо рамо) и форуърд продажба или покупка на същото количество от тази валута в замяна на другата валута (дълго рамо). |
— |
Валутен форуърд (foreign exchange forward) : договор, при който окончателната покупка или продажба на определена сума, деноминирана в чуждестранна валута, в замяна на друга валута, обикновено местна, се договаря на определен ден, а сумата се доставя на определена бъдеща дата, след като са изтекли повече от два работни дни след датата на сделката, на определена цена. Този форуърден обменен курс е съставен от преобладаващия спот курс плюс/минус договорената премия/отстъпка. |
— |
Вътрешна норма на възвръщаемост (internal rate of return) : сконтовият процент, при който счетоводната стойност на ценната книга е равна на настоящата стойност на бъдещия паричен поток. |
— |
Дата на сетълмент (settlement date) : датата, на която в счетоводните книги на съответната институция за сетълмент се записва окончателно и неотменимо прехвърлянето на стойността. Сетълментът може да бъде незабавен (в реално време), в същия ден (в края на деня) или на договорена дата след датата на поемане на ангажимента. |
— |
Дата на спот сетълмент (spot settlement date) : датата, на която се извършва сетълмент на спот сделката с финансов инструмент в съответствие с преобладаващите пазарни конвенции за този финансов инструмент. |
— |
Дата на сделката (trade date) (известна още и като дата на трансакцията) : датата, на която е сключена сделката. |
— |
Дългосрочни операции по рефинансиране (longer term refinancing operations) : редовни операции на открития пазар, извършвани от Евросистемата под формата на обратни сделки, които имат за цел предоставяне на ликвидност с матуритет, по-дълъг от матуритета на основните операции по рефинансиране на финансовия сектор. |
— |
Задължение (liability) : настоящо задължение на предприятието, произтичащо от минали събития, чийто сетълмент се очаква да доведе до изходящ поток на ресурси от предприятието, които представляват икономически ползи. |
— |
Икономически подход (economic approach) : счетоводен подход, при който сделките се записват на датата на сделката или на трансакцията. |
— |
Капиталови инструменти (equity instruments) : носещи дивидент ценни книжа, т.е. корпоративни акции, и ценни книжа, удостоверяващи инвестиция в капиталов фонд. |
— |
Касов/сетълмент подход (cash/settlement approach) : счетоводен подход, при който счетоводните събития се записват на датата на сетълмента. |
— |
Компенсационна сума (compensatory amount) : корекция, направена при изчисляването на паричния доход в съответствие с Решение (ЕС) 2016/2248 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2016/36) ( 3 ). |
— |
Линеен метод (straight-line method) : амортизацията за даден период се определя, като стойността на актива минус оценената му остатъчна стойност се раздели pro rata temporis на очаквания полезен живот на актива. |
— |
Лихвен суап (interest rate swap) : договорно споразумение за размяна на парични потоци, представляващи потоци от периодични лихвени плащания, с контрагент или в една валута или, в случай на кръстосани валутни сделки, в две различни валути. |
— |
Международен идентификационен номер на ценни книжа (International securities identification number (ISIN)) : номерът, даден от съответния компетентен емитиращ орган. |
— |
Международни стандарти за финансова отчетност (International Financial Reporting Standards) : международните стандарти за финансова отчетност, международните счетоводни стандарти и разясненията по тях, напр. от Постоянния комитет за разяснения и Комитета за разяснения на международните стандарти за финансова отчетност, които са приети от Европейския съюз. |
— |
Нереализирани печалби/загуби (unrealised gains/losses) : печалби/загуби, които възникват от преоценката на активи, сравнени с коригираната им цена на придобиване. |
— |
Обезценка (impairment) : намаление на възстановимата стойност под балансовата стойност. |
— |
Обменен курс (exchange rate) : стойността на една валута с цел конвертирането ѝ в друга. |
— |
Обратна сделка (reverse transaction) : операция, при която отчетна единица купува (обратна репо сделка) или продава (репо сделка) активи по силата на репо споразумение или осъществява кредитни операции срещу обезпечение. |
— |
Обратно репо споразумение (обратна репо сделка) (reverse repurchase agreement (reverse repo)) : договор, по силата на който притежателят на парични средства се съгласява да купи актив и едновременно с това да продаде обратно актива по договорена цена при поискване, след определен срок или при настъпването на определено извънредно обстоятелство. Понякога репо сделката се договаря чрез трето лице (тристранна репо сделка). |
— |
Общоприети счетоводни принципи (generally accepted accounting principles (GAAP)) : общ набор от счетоводни принципи, стандарти и процедури, които лицата използват при изготвянето на финансовите си отчети. Общоприетите счетоводни принципи са комбинация от задължителни стандарти (определени от съвети по политиката) и общоприети начини за записване и отчитане на счетоводна информация. |
— |
Опция (оption) : договор, който осигурява на държателя правото, но не и задължението, да закупи или продаде конкретно количество от дадени акции, стока, валута, индекс или дълг на определена цена през определен период от време или на датата, на която изтича договорът. |
— |
Опция от типа фючърс (futures-style option) : котирана на борсата опция, при която ежедневно се плаща или получава марж на отклонение. |
— |
Основна операция по рефинансиране (main refinancing operation (MRO)) : редовна операция на открития пазар, извършвана от Евросистемата под формата на обратна сделка. Основните операции по рефинансиране се извършват чрез седмични стандартни търгове и обикновено са с матуритет от една седмица. |
— |
Отстъпка (discount) : разликата между номиналната стойност на ценна книга и нейната цена, когато тази цена е по-ниска от номинала. |
— |
Падеж (maturity date) : датата, на която номиналната стойност/главницата става дължима и платима в пълен размер в полза на държателя. |
— |
Пазарна цена (market price) : цената на инструмент в злато, чуждестранна валута или ценни книжа, обикновено без начислената лихва или лихвена отстъпка, котирана на организиран пазар, например фондова борса, или на неорганизиран пазар, например извънборсов пазар. |
— |
Паричен доход (monetary income) : приходът, който се начислява на НЦБ при осъществяване на функцията на ЕСЦБ във връзка с паричната политика. Паричният доход се консолидира и разпределя измежду НЦБ в края на всяка финансова година. |
— |
Премия (premium) : разликата между номиналната стойност на ценната книга и нейната цена, когато тази цена е по-висока от номиналната стойност. |
— |
Придобиване (аppropriation) : действието по придобиване на собственост върху ценни книжа, заеми или активи, които са получени от отчетната единица като обезпечение, като средство за изпълнение на първоначалното вземане. |
— |
Провизии (provisions) : суми, заделени преди изчисляването на печалбата или загубата с цел подсигуряване срещу известни или очаквани задължения или рискове, чийто размер не може да бъде определен точно (вижте „Резерви“). Провизиите за бъдещи задължения и разходи не могат да се използват за коригиране на стойността на активите. |
— |
Програма за разширено съхранение на наличности (Extended Custodial Inventory (ECI) programme) : програма, с която се създава депо извън еврозоната, управлявано от търговска банка, в което се съхраняват евробанкноти за сметка на Евросистемата с цел доставка и приемане на евробанкноти. |
— |
Разходи по сделката (transaction costs) : разходите, за които е установено, че са свързани с определена сделка. |
— |
Реализирани печалби/загуби (realised gains/losses) : печалби/загуби, произтичащи от разликата между продажната цена и коригираната цена на придобиване по балансова позиция. |
— |
Резерви (reserves) : заделена сума от подлежащата на разпределение печалба, която не е предназначена за изпълнението на определено задължение, за непредвидени разходи или за очаквано намаление на стойността на активите, които са известни към датата на баланса. |
— |
Репо споразумение (репо сделка) (repurchase agreement (repo)) : договореност, чиято икономическа цел е заемането на пари, при която даден актив, обикновено ценна книга с фиксиран доход, се продава на купувача, без продавачът да запазва правото на собственост, като едновременно с това продавачът придобива правото и задължението да изкупи обратно еквивалентен актив на определена цена на бъдеща дата или при поискване. |
— |
Сетълмент (settlement) : действие, чрез което се изпълняват задължения по отношение на прехвърляне на средства или активи между две или повече лица. В контекста на сделките в рамките на Евросистемата сетълментът се отнася до елиминиране на нетните салда, възникващи от сделките в рамките на Евросистемата, и изисква прехвърлянето на активи. |
— |
Синтетичен инструмент (synthetic instrument) : финансов инструмент, създаден изкуствено чрез комбиниране на два или повече инструмента с цел възпроизвеждане на паричния поток и моделите за оценяване на друг инструмент. Това обикновено се извършва чрез финансов посредник. |
— |
Сконтова ценна книга (discount security) : актив, по който не се получава купонна лихва, а носи доход от увеличаване на капитала, тъй като активът е емитиран или закупен с отстъпка от номиналната му стойност. |
— |
Сметки за преоценка (revaluation accounts) : сметки от баланса, в които се отразява разликата в стойността на актив или на пасив между коригираната цена при придобиването им и оценката им по пазарна цена в края на периода, когато последната е по-висока от първата в случая на активи и когато последната е по-ниска от първата в случая на пасиви. Те включват разликите в котираните цени и/или пазарните обменни курсове. |
— |
Спешна помощ за осигуряване на ликвидност (emergency liquidity assistance) : помощ, предоставяна на платежоспособна финансова институция или на група от платежоспособни финансови институции, които имат временни ликвидни проблеми. Спешната помощ за осигуряване на ликвидност се предоставя от НЦБ с одобрението на Управителния съвет. |
— |
Споразумение за лихвен форуърд (forward rate agreement) : договор, при който две страни се споразумяват за размера на лихвата, която се заплаща върху условен депозит с определен падеж на конкретна бъдеща дата. На датата на сетълмента се заплаща компенсация от едната страна на другата в зависимост от разликата между договорената лихва и пазарната лихва на датата на сетълмента. |
— |
Спот курс (spot rate) : курсът, по който се извършва сетълмент на сделката на датата на спот сетълмента. Във връзка с валутните форуърдни сделки спот курсът е курсът, към който се прилагат форуърдните пунктове, за да се получи форуърд курсът. |
— |
Средна пазарна цена (mid-market price) : средната точка между цена „продава“ и цена „купува“ за ценна книга, базирана на котировки за сделки с нормален пазарен обем от признати маркет-мейкъри или признати фондови борси, която се използва в процедурата за тримесечната преоценка. |
— |
Средни пазарни курсове (mid-market rates) : референтни обменни курсове на еврото, които обикновено се основават на редовно провежданата процедура за съгласуване между централните банки в и извън Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), която обикновено се осъществява в 14.15 часа централноевропейско време, и които се използват в процедурата за тримесечната преоценка. |
— |
Средна стойност (average cost) : метод на средното тегло, при който стойността на всяка покупка се добавя към съществуващата счетоводна стойност, за да се получи нова среднопретеглена стойност на валутна позиция, злато, дългов или капиталов инструмент. |
— |
Страйк цена (strike price) : определената цена по опционен договор, по която може да бъде упражнена опцията. |
— |
TARGET2 : Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време съгласно Насоки ЕЦБ/2012/27 ( 4 ). |
— |
Финансов актив (financial asset) : актив, който е: а) парични средства; или б) договорно право за получаване на парични средства или на друг финансов инструмент от друго предприятие; в) договорно право за размяна на финансови инструменти с друго предприятие при условия, които са потенциално изгодни; или г) капиталов инструмент на друго предприятие. |
— |
Финансов пасив (financial liability) : всеки пасив, който представлява законово задължение за предоставяне на парични средства или друг финансов инструмент на друго предприятие или за размяна на финансови инструменти с друго предприятие при условия, които са потенциално неизгодни. |
— |
Форуърдни сделки с ценни книжа (forward transactions in securities) : договори на извънборсовия пазар, при които на датата на сключване на договора се договаря покупката или продажбата на лихвен инструмент, обикновено облигация, който ще бъде доставен на бъдеща дата на определена цена. |
— |
Фючърсен договор (futures contract) : търгуем на борсата форуърден договор. При такъв договор покупката или продажбата на базов инструмент се договаря на датата на сключване на договора, като той ще бъде доставен на бъдеща дата на определена цена. Обикновено реална доставка не се извършва, тъй като договорът се прекратява преди настъпването на договорения падеж. |
— |
Хеджиране (hedging) : процесът на взаимно компенсиране на рисковете от финансови и други активи или пасиви с цел намаляване на общите последици от неблагоприятното движение на цените, лихвите или обменните курсове. |
— |
Целеви портфейл (earmarked portfolio) : целева инвестиция, записана в актива на баланса като насрещни средства, която се състои от дългови ценни книжа, капиталови инструменти, срочни депозити и разплащателни сметки, дялови участия и/или инвестиции в дъщерни дружества. Тя съответства на установима позиция в пасива на баланса независимо от правни, законови или други ограничения. |
— |
Цена на сделката (transaction price) : цената, договорена между страните при сключване на договор. |
— |
Ценни книжа, държани до падеж (held-to-maturity securities) : ценни книжа с фиксирани или определяеми плащания и фиксиран падеж, които отчетната единица възнамерява да държи до падеж. |
— |
Централен клирингов контрагент (central clearing counterparty) : юридическо лице, което посредничи между контрагентите по договори, търгувани на един или повече финансови пазари, действайки като купувач по отношение на всеки продавач и като продавач по отношение на всеки купувач. |
— |
Чиста цена (clean price) : цената на сделката без отстъпки/начислени лихви, но с включени разходи по сделката, които формират част от цената. |
ПРИЛОЖЕНИЕ III
ОПИСАНИЕ НА ИКОНОМИЧЕСКИЯ ПОДХОД
(включително на „обичайния“ подход и на „алтернативния“ подход, посочени в член 5)
1. Осчетоводяване на датата на сделката
1.1. Осчетоводяването на датата на сделката може да се осъществи по обичайния подход или по алтернативния подход.
1.2. Член 5, параграф 1, буква а) се отнася за обичайния подход.
1.2.1. Сделките се записват по задбалансови сметки на датата на сделката.
На датата на сетълмента задбалансовите счетоводни записи се сторнират и сделките се записват по балансовите сметки.
1.2.2. Валутните позиции се променят на датата на сделката.
Поради това реализираните печалби и загуби, възникващи от нетните продажби, също се изчисляват на датата на сделката. Нетните покупки на чуждестранна валута оказват влияние върху средната стойност на валутната наличност към датата на сделката.
1.3. Член 5, параграф 1, буква б) се отнася за алтернативния подход.
1.3.1. За разлика от обичайния подход, тук няма ежедневно задбалансово записване на договорените сделки, чийто сетълмент се извършва на по-късна дата. Признаването на реализирания доход и изчисляването на новите средни стойности се извършват на датата на сетълмента ( 5 ).
1.3.2. За сделките, договорени в дадена година, но с падеж през следваща година, признаването на дохода се извършва съгласно обичайния подход. Това означава, че реализираните ефекти от продажбите оказват влияние върху отчетите за приходите и разходите за годината, през която сделката е договорена, а покупките променят средната стойност на наличностите през годината, в която сделката е договорена.
1.4. В следната таблица са представени основните характеристики на двете техники, разработени за отделните валутни инструменти и за ценните книжа.
ОСЧЕТОВОДЯВАНЕ НА ДАТАТА НА СДЕЛКАТА |
|
Обичаен подход |
Алтернативен подход |
Валутни спот сделки — третиране през годината |
|
Покупките на валута се записват задбалансово на датата на сделката и влияят върху средната стойност на валутната позиция от тази дата. Печалбите и загубите, произтичащи от продажбите, се считат за реализирани към датата на трансакцията или датата на сделката. Към датата на сетълмента задбалансовите записи се сторнират и се правят балансови записи. |
Покупките на валута се записват в баланса на датата на сетълмента и влияят върху средната стойност на валутната позиция от тази дата. Печалбите и загубите, произтичащи от продажбите, се считат за реализирани към датата на сетълмента. Към датата на сделката не се правят счетоводни записи по балансовите сметки. |
Валутни форуърдни сделки — третиране през годината |
|
Третират се по същия начин, както е посочено по-горе за спот сделките, като се записват по спот курса на сделката. |
Покупките на валута се записват задбалансово на датата на спот сетълмента на сделката и по спот курса на сделката, като влияят върху средната стойност на валутната позиция от тази дата. Продажбите на валута се записват задбалансово на датата на спот сетълмента на сделката. Печалбите и загубите се считат за реализирани към датата на спот сетълмента на сделката. Към датата на сетълмента задбалансовите записи се сторнират и се правят балансови записи. За третирането в края на периода, вижте по-долу. |
Валутни спот и форуърдни сделки, инициирани през година 1, с дата на спот сетълмента на сделката през година 2 |
|
Не се налага специално третиране, тъй като сделките се записват на датата на сделката и печалбите и загубите се признават към тази дата. |
Третират се, както при обичайния подход (1): — Продажбите на валута се записват задбалансово в година 1, за да се отчетат реализираните валутни печалби/загуби във финансовата година, в която е договорена сделката. — Покупките на валута се записват задбалансово в година 1, като влияят върху средната стойност на валутната позиция от тази дата. — Преоценката на валутните наличности в края на годината трябва да отчита нетните покупки/продажби с дата на спот сетълмента през следващата финансова година. |
Сделки с ценни книжа — третиране през годината |
|
Покупките и продажбите се признават задбалансово на датата на сделката. Печалбите и загубите също се признават на тази дата. На датата на сетълмента задбалансовите записи се сторнират и се правят балансови записи, т.е. същото третиране, както при валутните спот сделки. |
Всички сделки се записват на датата на сетълмента; вижте обаче по-долу за третирането в края на периода. Следователно ефектът върху средната стойност при покупки и печалбите/загубите при продажби се отразява към датата на сетълмента. |
Сделки с ценни книжа, инициирани през година 1, с дата на спот сетълмента на сделката през година 2 |
|
Не се налага специално третиране, тъй като сделките и последиците от тях са вече са записани на датата на сделката. |
Реализираните печалби и загуби се отразяват през година 1 в края на периода, т.е. същото третиране, както при валутните спот сделки, а покупките се включват в процеса на преоценка в края на годината (1) |
(*1) Принципът за същественост може да се прилага, когато тези сделки нямат съществено влияние върху валутната позиция и/или отчета за приходи и разходи. |
2. Ежедневно осчетоводяване на начислени лихви, включително на премии или отстъпки
2.1. Начислената лихва, премия или отстъпка, която е свързана с финансови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута, се изчислява и записва ежедневно независимо от реалния паричен поток. Това означава, че валутната позиция се влияе, когато тази начислена лихва се записва, за разлика от случая, когато лихвата само се получава или плаща ( 6 ).
2.2. Начисленията по купони и амортизацията на премията или отстъпката се изчисляват и записват от датата на сетълмента на покупката на ценната книга до датата на сетълмента на продажбата или до договорения падеж.
2.3. В таблицата по-долу е представено влиянието на ежедневното записване на начисленията върху валутните наличности, например дължима лихва и амортизирана премия/отстъпка.
Ежедневно осчетоводяване на начислени лихви като част от икономическия подход
Начисленията по инструменти, деноминирани в чуждестранна валута, се изчисляват и записват ежедневно по обменния курс в деня на записването.
Влияние върху валутните наличности
Начисленията влияят върху валутната позиция към момента на записването им и не се сторнират по-късно. Начисленията се изчистват в момента на реалното получаване или плащане на парични средства. Следователно на датата на сетълмента няма промяна на валутната позиция, тъй като начислението се включва в позицията, която се преоценява при периодичната преоценка.
ПРИЛОЖЕНИЕ IV
ПРАВИЛА ЗА СЪСТАВЯНЕ И ОЦЕНКА НА БАЛАНСА (1)
АКТИВИ
Балансова позиция (2) |
Категоризиране на съдържанието на балансовите позиции |
Принцип на оценка |
Приложно поле (3) |
||
1 |
1 |
Злато и вземания в злато |
Физическо злато, т.е. кюлчета, монети, слитъци, късове на съхранение или „на път“. Монетарно злато като салда по сметките на виждане в злато (неразпределени сметки), срочни депозити и вземания в злато, произтичащи от следните сделки: а) сделки за повишаване или понижаване на пробата; и б) суапове, свързани с разположението или чистотата на златото, когато има разлика от повече от един работен ден между изписването и получаването |
Пазарна стойност |
Задължително |
2 |
2 |
Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута |
Вземания от контрагенти, които са резиденти извън еврозоната, включително от международни и наднационални институции и централни банки извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута |
|
|
2.1 |
2.1 |
Вземания от Международния валутен фонд (МВФ) |
а) Права на тираж в рамките на резервния транш (нето) Национална квота минус салда в евро на разположение на МВФ. Сметка № 2 на МВФ (сметка в евро за административни разходи) може да бъде включена в тази позиция или в позиция „Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро“ |
а) Права на тираж в рамките на резервния транш (нето) Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
б) Специални права на тираж (СПТ) Притежавани СПТ (бруто) |
б) СПТ Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
|||
в) Други вземания Общи кредитни споразумения, заеми по специални кредитни споразумения, депозити на доверително управление в управляваните от МВФ фондове |
в) Други вземания Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
|||
2.2 |
2.2 |
Салда в банки и инвестиции в ценни книжа, външни заеми и други външни активи |
а) Салда в банки извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Разплащателни сметки, срочни депозити, еднодневни депозити, обратни репо сделки |
а) Салда в банки извън еврозоната Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
б) Инвестиции в ценни книжа извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Облигации, полици, облигации с нулев купон, книжа на паричния пазар, капиталови инструменти, държани като част от валутните резерви — всичките, емитирани от резиденти извън еврозоната |
б) i) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена и пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
|||
ii) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж Цена на придобиване, подлежаща на обезценка и на пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iii) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка и на пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iv) Търгуеми капиталови инструменти Пазарна цена и пазарен обменен курс |
Задължително |
||||
в) Външни заеми (депозити) извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива |
в) Външни заеми Депозити по номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
|||
г) Други външни активи Банкноти и монети, емитирани извън еврозоната |
г) Други външни активи Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
|||
3 |
3 |
Вземания от резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута |
а) Инвестиции в ценни книжа в еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Облигации, полици, облигации с нулев купон, книжа на паричния пазар, капиталови инструменти, държани като част от валутните резерви — всичките, емитирани от резиденти в еврозоната |
а) i) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена и пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
ii) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж Цена на придобиване, подлежаща на обезценка и на пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iii) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка и на пазарен обменен курс Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iv) Търгуеми капиталови инструменти Пазарна цена и пазарен обменен курс |
Задължително |
||||
б) Други вземания от резиденти в еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Заеми, депозити, обратни репо сделки, други кредити |
б) Други вземания Депозити и други кредити по номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
|||
4 |
4 |
Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро |
|
|
|
4.1 |
4.1 |
Салда в банки, инвестиции в ценни книжа и заеми |
а) Салда в банки извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Разплащателни сметки, срочни депозити, еднодневни депозити. Обратни репо сделки във връзка с управлението на ценни книжа, деноминирани в евро |
а) Салда в банки извън еврозоната Номинална стойност |
Задължително |
б) Инвестиции в ценни книжа извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива Капиталови инструменти, облигации, полици, облигации с нулев купон, книжа на паричния пазар — всичките, емитирани от резиденти извън еврозоната |
б) i) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
|||
ii) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iii) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iv) Търгуеми капиталови инструменти Пазарна цена |
Задължително |
||||
в) Заеми извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива |
в) Заеми извън еврозоната Депозити по номинална стойност |
Задължително |
|||
г) Ценни книжа, емитирани от лица извън еврозоната, различни от тези по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива и от тези по позиция 7.1 „Ценни книжа, държани за целите на паричната политика“ от актива Ценни книжа, емитирани от наднационални или международни организации, например Европейската инвестиционна банка, независимо от тяхното географско местоположение, които не са закупени за целите на паричната политика |
г) i) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
|||
ii) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
iii) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
4.2 |
4.2 |
Вземания, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II |
Кредитиране в съответствие с условията на валутен механизъм II |
Номинална стойност |
Задължително |
5 |
5 |
Заеми за кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро |
Позиции 5.1.—5.5.: сделки в зависимост от съответните инструменти на паричната политика, описани в Насоки (ЕС) 2015/510 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2014/60) (4) |
|
|
5.1 |
5.1 |
Основни операции по рефинансиране |
Редовни обратни сделки за предоставяне на ликвидност със седмична честота и обикновено с матуритет от една седмица |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
5.2 |
5.2 |
Дългосрочни операции по рефинансиране |
Редовни обратни сделки за предоставяне на ликвидност с месечна честота, с матуритет, по-дълъг от матуритета на основните операции по рефинансиране |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
5.3 |
5.3 |
Обратни операции за фино регулиране |
Обратни сделки, осъществявани ad hoc за целите на финото регулиране |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
5.4 |
5.4 |
Структурни обратни операции |
Обратни сделки, с които се коригира структурната позиция на Евросистемата спрямо финансовия сектор |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
5.5 |
5.5 |
Пределно кредитно улеснение |
Улеснение за предоставяне на овърнайт ликвидност с предварително определен лихвен процент срещу допустими активи (ликвидно улеснение с постоянен достъп) |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
5.6 |
5.6 |
Кредити, свързани с искания за допълнително обезпечение |
Допълнителен кредит към кредитни институции, произтичащ от нарастването на стойността на базовите активи по отношение на друг кредит за тези кредитни институции |
Номинална стойност или цена на придобиване |
Задължително |
6 |
6 |
Други вземания от кредитни институции в еврозоната, деноминирани в евро |
Разплащателни сметки, срочни депозити, еднодневни депозити, обратни репо сделки във връзка с управлението на портфейли от ценни книжа по позиция 7 „Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро“ от актива, включително сделки, произтичащи от трансформирането на предишни резерви в чуждестранна валута на еврозоната и други вземания. Кореспондентски сметки при кредитни институции извън еврозоната. Други вземания и операции, които не са свързани с операциите по паричната политика на Евросистемата, включително спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Вземания, произтичащи от операции по паричната политика, инициирани от национална централна банка (НЦБ) преди присъединяването към Евросистемата |
Номинална стойност или цена на придобиване |
Задължително |
7 |
7 |
Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро |
|
|
|
7.1 |
7.1 |
Ценни книжа, държани за целите на паричната политика |
Ценни книжа, държани за целите на паричната политика (включително ценни книжа, закупени за целите на паричната политика, които са емитирани от наднационални или международни организации или от многостранни банки за развитие независимо от тяхното географско местоположение). Дългови сертификати на Европейската централна банка (ЕЦБ), закупени за целите на финото регулиране |
а) Търгуеми дългови ценни книжа Осчетоводени в зависимост от съображенията на паричната политика: i) Пазарна цена Премиите или отстъпките се амортизират ii) Цена на придобиване, подлежаща на обезценка (само цена на придобиване, когато обезценката е покрита с провизия по позиция 13 б) „Провизии“ от пасива) Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
б) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
7.2 |
7.2 |
Други ценни книжа |
Ценни книжа, различни от тези по позиция 7.1 „Ценни книжа, държани за целите на паричната политика“ от актива и по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива; облигации, полици, облигации с нулев купон, окончателно придобити книжа на паричния пазар, включително държавни ценни книжа отпреди създаването на икономическия и паричен съюз (ИПС), деноминирани в евро. Капиталови инструменти |
а) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
б) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
в) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Задължително |
||||
г) Търгуеми капиталови инструменти Пазарна цена |
Задължително |
||||
8 |
8 |
Дълг на сектор „Държавно управление“, деноминиран в евро |
Вземания от правителството отпреди създаването на ИПС (нетъргуеми ценни книжа, заеми) |
Депозити/заеми по номинална стойност, нетъргуеми ценни книжа по цена на придобиване |
Задължително |
— |
9 |
Вземания в рамките на Евросистемата+) |
|
|
|
— |
9.1 |
Дялово участие в ЕЦБ+) |
Балансова позиция само за НЦБ Капиталовият дял на всяка НЦБ в ЕЦБ съгласно Договора и съответния алгоритъм за записване на капитала и вноските съгласно член 48.2 от Устава на ЕСЦБ |
Цена на придобиване |
Задължително |
— |
9.2 |
Вземания, еквивалентни на прехвърляне на валутни резерви+) |
Балансова позиция само за НЦБ Деноминирани в евро вземания от ЕЦБ по отношение на първоначалното и допълнително прехвърляне на валутни резерви по член 30 от Устава на ЕСЦБ |
Номинална стойност |
Задължително |
— |
9.3 |
Вземания във връзка с емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ+) |
Балансова позиция само за ЕЦБ Вземания в рамките на Евросистемата спрямо НЦБ в резултат от емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ |
Цена на придобиване |
Задължително |
— |
9.4 |
Нетни вземания във връзка с разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата+) (1) |
За НЦБ: нетно вземане, свързано с прилагането на алгоритъма за разпределяне на банкнотите, т.е. включително свързаните с емитирането на банкноти от ЕЦБ салда в рамките на Евросистемата, компенсационната сума и нейния изравняващ счетоводен запис съгласно Решение (ЕС) 2016/2248 (ЕЦБ/2016/36) (5) За ЕЦБ: вземания във връзка с емитирането на банкноти от ЕЦБ съгласно Решение ЕЦБ/2010/29 |
Номинална стойност |
Задължително |
— |
9.5 |
Други вземания в рамките на Евросистемата (нето)+) |
Нетна позиция със следните подпозиции: |
|
|
а) нетни вземания, произтичащи от салдата по сметките в TARGET2 и кореспондентските сметки на НЦБ, т.е. нетната стойност на вземанията и задълженията — вижте също позиция 10.4 „Други задължения в рамките на Евросистемата (нето)“ от пасива |
а) Номинална стойност |
Задължително |
|||
б) вземане, произтичащо от разликата между паричния доход, който се консолидира, и паричния доход, който се преразпределя. От значение само за периода между осчетоводяването на паричния доход като част от процедурите в края на годината и неговия сетълмент в последния работен ден на януари всяка година |
б) Номинална стойност |
Задължително |
|||
в) други деноминирани в евро вземания в рамките на Евросистемата, които могат да възникнат, включително междинно разпределяне на дохода на ЕЦБ (1) |
в) Номинална стойност |
Задължително |
|||
9 |
10 |
Позиции в процес на сетълмент |
Салда по сетълмент сметки (вземания), включително чекове в процес на осребряване |
Номинална стойност |
Задължително |
9 |
11 |
Други активи |
|
|
|
9 |
11.1 |
Монети от еврозоната |
Евромонети, ако НЦБ не е законният емитент |
Номинална стойност |
Задължително |
9 |
11.2 |
Материални и нематериални дълготрайни активи |
Земя и сгради, обзавеждане и оборудване (включително компютърно оборудване), софтуер |
Цена на придобиване минус амортизация Период на амортизация: — компютри и свързан с тях хардуер/ софтуер и моторни превозни средства: 4 години — оборудване, обзавеждане и инсталации в сградите: 10 години — сгради и капитализирани разходи за основни ремонти: 25 години Капитализиране на разходите: ограничено (под 10 000 евро без ДДС: няма капитализиране) |
Препоръчително |
9 |
11.3 |
Други финансови активи |
— Дялови участия и инвестиции в дъщерни дружества, акции, държани по стратегически/политически причини — Ценни книжа, включително акции, и други финансови инструменти и салда, например срочни депозити и разплащателни сметки, държани като целеви портфейл — Обратни репо сделки с кредитни институции във връзка с управлението на портфейли от ценни книжа по тази позиция |
а) Търгуеми капиталови инструменти Пазарна цена |
Препоръчително |
б) Дялови участия и неликвидни акции, както и всякакви други капиталови инструменти, държани като постоянни инвестиции Цена на придобиване, подлежаща на обезценка |
Препоръчително |
||||
в) Инвестиция в дъщерни дружества или значителни участия Нетна стойност на актива |
Препоръчително |
||||
г) Търгуеми дългови ценни книжа, различни от ценни книжа, държани до падеж Пазарна цена Премиите или отстъпките се амортизират |
Препоръчително |
||||
д) Търгуеми дългови ценни книжа, класифицирани като ценни книжа, държани до падеж, или като ценни книжа, държани като постоянна инвестиция Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Препоръчително |
||||
е) Нетъргуеми дългови ценни книжа Цена на придобиване, подлежаща на обезценка Премиите или отстъпките се амортизират |
Препоръчително |
||||
ж) Салда в банки и заеми Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс, ако салдата или депозитите са деноминирани в чуждестранни валути |
Препоръчително |
||||
9 |
11.4 |
Разлики от преоценка на задбалансови инструменти |
Резултати от преоценка на валутни форуърди, валутни суапове, лихвени суапове (освен ако се прилага ежедневният марж на отклонение), споразумения за лихвен форуърд, форуърдни сделки с ценни книжа, валутни спот сделки от датата на сделката до датата на сетълмента |
Нетна позиция между форуърд и спот, по пазарен обменен курс |
Задължително |
9 |
11.5 |
Начисления и разходи за бъдещи периоди |
Доход, който все още не е дължим, но може да бъде отнесен към отчетния период. Разходи за бъдещи периоди и платени начислени лихви, т.е. начислени лихви, закупени с ценна книга |
Номинална стойност, чуждестранна валута, преизчислена по пазарен курс |
Задължително |
9 |
11.6 |
Други |
а) Аванси, заеми и други второстепенни позиции. Заеми на доверителна основа. Монети, деноминирани в националните парични единици на еврозоната. Текущи разходи (нетна натрупана загуба), загуба от предходната година преди покриването ѝ. |
а) Номинална стойност или цена на придобиване |
Препоръчително |
б) Временни сметки за преоценка (само балансова позиция през годината): нереализирани загуби към датите на преоценка през годината, които не са отразени в съответните сметки за преоценка по позиция „Сметки за преоценка“ от пасива). |
б) Разлика от преоценка между средната стойност и пазарната стойност, чуждестранна валута, преизчислена по пазарен курс |
Задължително |
|||
в) Инвестиции, свързани с депозити на клиенти в злато |
в) Пазарна стойност |
Задължително |
|||
г) Нетни пенсионни активи. |
г) Съгласно член 28, параграф 2 |
Препоръчително |
|||
д) Неуредени вземания, възникнали от неизпълнение на контрагенти на Евросистемата в контекста на кредитните операции на Евросистемата. |
д) Номинална/възстановима стойност (преди/след покриване на загубите) |
Задължително |
|||
е) Активи или вземания (спрямо трети лица), придобити във връзка с изпълнението върху обезпечение, предоставено от контрагенти на Евросистемата, които се намират в неизпълнение |
е) Цена на придобиване (преизчислена по пазарния обменен курс към момента на придобиване, ако финансовите активи са деноминирани в чуждестранна валута) |
Задължително |
|||
— |
12 |
Загуба за годината |
|
Номинална стойност |
Задължително |
(*1) Позиции, подлежащи на хармонизиране. (1) Оповестяването на информация относно евробанкнотите в обращение, относно олихвяването на нетни вземания/задължения в рамките на Евросистемата в резултат от разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата и относно паричния доход следва да бъде хармонизирано в публикуваните годишни финансови отчети на НЦБ. Позициите, които подлежат на хармонизиране, са обозначени със звездичка в приложения IV, VIII и IХ. (2) Номерирането в първата колона е свързано с формите на балансите, представени в приложения V, VI и VII (седмични финансови отчети и консолидиран годишен баланс на Евросистемата). Номерирането във втората колона е свързано с формата на баланса, представена в приложение VIII (годишен баланс на централна банка). Позициите, обозначени с „+)“, са консолидирани в седмичните финансови отчети на Евросистемата. (3) Правилата за съставяне и оценка, изброени в настоящото приложение, се считат за задължителни за сметките на ЕЦБ и за всички съществени активи и пасиви по сметките на НЦБ за целите на Евросистемата, т.е. съществени за операциите на Евросистемата. (4) Насоки (ЕС) 2015/510 на Европейската централна банка от 19 декември 2014 г. относно прилагането на рамката на паричната политика на Евросистемата (ЕЦБ/2014/60) (ОВ L 91, 2.4.2015 г., стр. 3). (5) Решение (ЕС) 2016/2248 (ЕЦБ/2016/36). |
ПАСИВИ
Балансова позиция (1) |
Категоризиране на съдържанието на балансовите позиции |
Принцип на оценка |
Приложно поле (2) |
||
1 |
1 |
Банкноти в обращение (1) |
а) Евробанкноти плюс/минус корекции във връзка с прилагането на алгоритъма за разпределяне на банкнотите съгласно Решение (ЕС) 2016/2248 (ЕЦБ/2016/36) и Решение ЕЦБ/2010/29 |
а) Номинална стойност |
Задължително |
б) Банкноти, деноминирани в националните парични единици на еврозоната през годината на преминаване към парична наличност |
б) Номинална стойност |
Задължително |
|||
2 |
2 |
Задължения към кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро |
Позиции 2.1, 2.2, 2.3 и 2.5: депозити в евро съгласно Насоки (ЕС) 2015/510 (ЕЦБ/2014/60) |
|
|
2.1 |
2.1 |
Разплащателни сметки (покриващи системата за минимални резерви) |
Сметки в евро на кредитни институции, включени в списъка с финансовите институции, към които се прилагат изисквания за поддържане на минимални резерви в съответствие с Устава на ЕСЦБ. Тази позиция съдържа главно сметки, използвани за поддържане на минимални резерви |
Номинална стойност |
Задължително |
2.2 |
2.2 |
Депозитно улеснение |
Овърнайт депозити с предварително определена лихва (ликвидно улеснение с постоянен достъп) |
Номинална стойност |
Задължително |
2.3 |
2.3 |
Срочни депозити |
Инкасиране с цел изтегляне на ликвидност при операции за фино регулиране |
Номинална стойност |
Задължително |
2.4 |
2.4 |
Обратни операции за фино регулиране |
Сделки, свързани с паричната политика, с цел да бъде изтеглена ликвидност |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
2.5 |
2.5 |
Депозити, свързани с искания за допълнително обезпечение |
Депозити на кредитни институции, произтичащи от намаляване на стойността на базовите активи по отношение на кредити за тези кредитни институции |
Номинална стойност |
Задължително |
3 |
3 |
Други задължения към кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро |
Репо сделки, свързани с едновременни обратни репо сделки за управление на портфейли от ценни книжа по позиция 7 „Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро“ от актива. Други операции, които не са свързани с операциите по паричната политика на Евросистемата. Не се включват разплащателни сметки на кредитни институции. Всякакви вземания/депозити, произтичащи от операции по паричната политика, инициирани от централна банка преди присъединяването към Евросистемата |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
4 |
4 |
Емитирани дългови сертификати |
Балансова позиция само за ЕЦБ — за НЦБ това е позиция от преходния баланс. Дългови сертификати, както са описани в Насоки (ЕС) 2015/510 (ЕЦБ/2014/60). Сконтови книжа, издадени с цел да бъде изтеглена ликвидност |
Цена на придобиване Отстъпките се амортизират |
Задължително |
5 |
5 |
Задължения към други резиденти в еврозоната, деноминирани в евро |
|
|
|
5.1 |
5.1 |
Сектор „Държавно управление“ |
Разплащателни сметки, срочни депозити, депозити, платими при поискване |
Номинална стойност |
Задължително |
5.2 |
5.2 |
Други задължения |
Разплащателни сметки на персонала, дружества и клиенти, включително финансови институции, които са освободени от задължението да поддържат минимални резерви (вижте позиция 2.1 „Разплащателни сметки“ от пасива); срочни депозити, депозити платими при поискване |
Номинална стойност |
Задължително |
6 |
6 |
Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро |
Разплащателни сметки, срочни депозити, депозити, платими при поискване, включително сметки за платежни цели и сметки за целите на управлението на резервите: на други банки, централни банки, международни/наднационални институции, включително Европейската комисия; разплащателни сметки на други вложители. Репо сделки, свързани с едновременни обратни репо сделки за управлението на ценни книжа, деноминирани в евро. Салда по сметки в TARGET2 на централните банки на държави членки, чиято парична единица не е еврото |
Номинална стойност или цена на придобиване при репо сделка |
Задължително |
7 |
7 |
Задължения към резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута |
Разплащателни сметки. Задължения по репо сделки; обикновено инвестиционни сделки с използване на активи в чуждестранна валута или злато |
Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
8 |
8 |
Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута |
|
|
|
8.1 |
8.1 |
Депозити, салда и други задължения |
Разплащателни сметки. Задължения по репо сделки; обикновено инвестиционни сделки с използване на активи в чуждестранна валута или злато |
Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
8.2 |
8.2 |
Задължения, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II |
Получени заеми в съответствие с условията на валутен механизъм II |
Номинална стойност, преизчислена по пазарен обменен курс |
Задължително |
9 |
9 |
Кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставени от МВФ |
Деноминирана в СПТ позиция, която показва сумата на СПТ, които са били първоначално предоставени на съответната страна/НЦБ |
Номинална стойност, преизчислена по пазарния курс |
Задължително |
— |
10 |
Задължения в рамките на Евросистемата+) |
|
|
|
— |
10.1 |
Задължения, еквивалентни на прехвърляне на валутни резерви+) |
Балансова позиция само за ЕЦБ, деноминирана в евро |
Номинална стойност |
Задължително |
— |
10.2 |
Задължения, свързани с емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ+) |
Балансова позиция само за НЦБ Задължение в рамките на Евросистемата към ЕЦБ в резултат на емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ |
Цена на придобиване |
Задължително |
— |
10.3 |
Нетни задължения във връзка с разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата+) (1) |
Балансова позиция само за НЦБ. За НЦБ: нетно задължение, свързано с прилагането на алгоритъма за разпределяне на банкнотите, т.е. включително свързаните с емитирането на банкноти от ЕЦБ салда в рамките на Евросистемата, компесационната сума и нейния изравняващ счетоводен запис съгласно Решение (ЕС) 2016/2248 (ЕЦБ/2016/36) |
Номинална стойност |
Задължително |
— |
10.4 |
Други задължения в рамките на Евросистемата (нето)+) |
Нетна позиция със следните подпозиции: |
|
|
а) нетни задължения, произтичащи от салдата по сметките в TARGET2 и кореспондентските сметки на НЦБ, т.е. нетната стойност на вземанията и задълженията — вижте също позиция 9.5 „Други вземания в рамките на Евросистемата (нето)“ от актива |
а) Номинална стойност |
Задължително |
|||
б) задължение, произтичащо от разликата между паричния доход, който се консолидира, и паричния доход, който се преразпределя. От значение само за периода между осчетоводяването на паричния доход като част от процедурите в края на годината и неговия сетълмент в последния работен ден на януари всяка година |
б) Номинална стойност |
Задължително |
|||
в) други деноминирани в евро задължения в рамките на Евросистемата, които могат да възникнат, включително междинно разпределяне на дохода на ЕЦБ (1) |
в) Номинална стойност |
Задължително |
|||
10 |
11 |
Позиции в процес на сетълмент |
Салда по сетълмент сметки (задължения), включително размера на незавършения сетълмент по джиро преводи |
Номинална стойност |
Задължително |
10 |
12 |
Други задължения |
|
|
|
10 |
12.1 |
Разлики от преоценка на задбалансови инструменти |
Резултати от преоценка на валутни форуърди, валутни суапове, лихвени суапове (освен ако се прилага ежедневният марж на отклонение), споразумения за лихвен форуърд, форуърдни сделки с ценни книжа, валутни спот сделки от датата на сделката до датата на сетълмента |
Нетна позиция между форуърд и спот, по пазарен обменен курс |
Задължително |
10 |
12.2 |
Начисления и доход за бъдещи периоди |
Разходи, които стават дължими през бъдещ период, но са свързани с отчетния период. Доходи, получени през отчетния период, но свързани с бъдещ период |
Номинална стойност, чуждестранна валута, преизчислена по пазарен курс |
Задължително |
10 |
12.3 |
Други |
а) Данъчни временни сметки. Сметки за обезпечаване на кредити или гаранции в чуждестранна валута. Репо сделки с кредитни институции във връзка с едновременни обратни репо сделки за управление на портфейли от ценни книжа по позиция 11.3 „Други финансови активи“ от актива. Задължителни депозити извън депозитите по резервите. Други второстепенни позиции. Текущ доход (нетна акумулирана печалба), печалба от предходната година преди разпределяне. Задължения на доверителна основа. Монети в обращение, ако НЦБ е законният емитент. Банкноти в обращение, деноминирани в национални парични единици на еврозоната, които са престанали да бъдат законно платежно средство, но са все още в обращение след годината на преминаване към парична наличност, ако не са записани в позиция „Провизии“ от пасива |
а) Номинална стойност или цена на придобиване (при репо сделка) |
Препоръчително |
б) Депозити на клиенти в злато |
б) Пазарна стойност |
Задължително |
|||
в) Нетни пенсионни задължения |
в) Съгласно член 28, параграф 2 |
Препоръчително |
|||
10 |
13 |
Провизии |
а) За пенсии, за валутен риск, лихвен риск, кредитен риск и за риск, свързан с промяна в цената на златото, а също и за други цели, например очаквани бъдещи разходи, провизии за националните парични единици на еврозоната, които са престанали да бъдат законно платежно средство, но са все още в обращение след годината на преминаване към парична наличност, ако тези банкноти не са записани в позиция 12.3 „Други задължения/други“ от пасива Вноските от НЦБ в ЕЦБ в съответствие с член 48.2 от Устава на ЕСЦБ се консолидират със съответните суми, оповестени в позиция 9.1 „Дялово участие в ЕЦБ“+) от актива |
а) Цена на придобиване/номинална стойност |
Препоръчително |
б) За кредитни рискове или рискове от контрагентите, възникващи от операции по паричната политика |
б) Номинална стойност |
Задължително |
|||
11 |
14 |
Сметки за преоценка |
Сметки за преоценка, свързани с движението на цената за златото, за всеки вид ценни книжа, деноминирани в евро, за всеки вид ценни книжа, деноминирани в чуждестранна валута, за опции; разлики от пазарна оценка при деривати с лихвен риск; сметки за преоценка, свързани с движението на обменните курсове за всяка държана нетна валутна позиция, включително валутни суапове/форуърди и СПТ Вноските от НЦБ в ЕЦБ в съответствие с член 48.2 от Устава на ЕСЦБ се консолидират със съответните суми, оповестени в позиция 9.1 „Дялово участие в ЕЦБ“+) от актива |
Разлика от преоценка между средната стойност и пазарната стойност, чуждестранна валута, преизчислена по пазарен курс |
Задължително |
12 |
15 |
Капитал и резерви |
|
|
|
12 |
15.1 |
Капитал |
Внесен капитал — капиталът на ЕЦБ е консолидиран с капиталовите дялове на НЦБ |
Номинална стойност |
Задължително |
12 |
15.2 |
Резерви |
Законови резерви и други резерви. Неразпределена печалба Вноските от НЦБ в ЕЦБ в съответствие с член 48.2 от Устава на ЕСЦБ се консолидират със съответните суми, посочени в позиция 9.1 „Дялово участие в ЕЦБ“+) от актива |
Номинална стойност |
Задължително |
10 |
16 |
Печалба за годината |
|
Номинална стойност |
Задължително |
(*1) Позиции, подлежащи на хармонизиране. Вж. съображение 5. (1) Номерирането в първата колона е свързано с формите на балансите, представени в приложения V, VI и VII (седмични финансови отчети и консолидиран годишен баланс на Евросистемата). Номерирането във втората колона е свързано с формата на баланса, представена в приложение VIII (годишен баланс на централна банка). Позициите, обозначени с „+)“, са консолидирани в седмичните финансови отчети на Евросистемата. (2) Правилата за съставяне и оценка, изброени в настоящото приложение, се считат за задължителни за сметките на ЕЦБ и за всички съществени активи и пасиви по сметките на НЦБ за целите на Евросистемата, т.е. съществени за операциите на Евросистемата. |
ПРИЛОЖЕНИЕ V
Консолидиран седмичен финансов отчет на Евросистемата: форма за публикуване в края на тримесечието
(в милиони евро) |
|||||||
Активи (1) |
Салдо към … |
Разлика спрямо предходната седмица поради |
Пасиви |
Салдо към … |
Разлика спрямо предходната седмица поради |
||
сделки |
корекции в края на тримесечието |
сделки |
корекции в края на тримесечието |
||||
1. Злато и вземания в злато 2. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 2.1. Вземания от МВФ 2.2. Салда в банки и инвестиции в ценни книжа, външни заеми и други външни активи 3. Вземания от резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 4. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 4.1. Салда в банки, инвестиции в ценни книжа и заеми 4.2. Вземания, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 5. Заеми за кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 5.1. Основни операции по рефинансиране 5.2. Дългосрочни операции по рефинансиране 5.3. Обратни операции за фино регулиране 5.4. Структурни обратни операции 5.5. Пределно кредитно улеснение 5.6. Кредити, свързани с искания за допълнително обезпечение 6. Други вземания от кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 7. Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 7.1. Ценни книжа, държани за целите на паричната политика 7.2. Други ценни книжа 8. Дълг на сектор „Държавно управление“, деноминиран в евро 9. Други активи |
|
|
|
1. Банкноти в обращение 2. Задължения към кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 2.1. Разплащателни сметки (покриващи системата за минимални резерви) 2.2. Депозитно улеснение 2.3. Срочни депозити 2.4. Обратни операции за фино регулиране 2.5. Депозити, свързани с искания за допълнително обезпечение 3. Други задължения към кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 4. Емитирани дългови сертификати 5. Задължения към други резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 5.1. Сектор „Държавно управление“ 5.2. Други задължения 6. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 7. Задължения към резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8.1. Депозити, салда и други задължения 8.2. Задължения, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 9. Кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставени от МВФ 10. Други задължения 11. Сметки за преоценка 12. Капитал и резерви |
|
|
|
Общо активи |
|
|
|
Общо пасиви |
|
|
|
(1) Таблицата с активите може да бъде публикувана и над таблицата с пасивите. Възможно е общите суми/подсуми да не съответстват на сборовете от отделните позиции поради закръгляване. |
ПРИЛОЖЕНИЕ VI
Консолидиран седмичен финансов отчет на Евросистемата: форма за публикуване по време на тримесечието
(в милиони евро) |
|||||
Активи (1) |
Салдо към … |
Разлика спрямо предходната седмица поради сделки |
Пасиви |
Салдо към … |
Разлика спрямо предходната седмица поради сделки |
1. Злато и вземания в злато 2. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 2.1. Вземания от МВФ 2.2. Салда в банки и инвестиции в ценни книжа, външни заеми и други външни активи 3. Вземания от резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 4. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 4.1. Салда в банки, инвестиции в ценни книжа и заеми 4.2. Вземания, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 5. Заеми за кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 5.1. Основни операции по рефинансиране 5.2. Дългосрочни операции по рефинансиране 5.3. Обратни операции за фино регулиране 5.4. Структурни обратни операции 5.5. Пределно кредитно улеснение 5.6. Кредити, свързани с искания за допълнително обезпечение 6. Други вземания от кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 7. Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 7.1. Ценни книжа, държани за целите на паричната политика 7.2. Други ценни книжа 8. Дълг на сектор „Държавно управление“, деноминиран в евро 9. Други активи |
|
|
1. Банкноти в обращение 2. Задължения към кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 2.1. Разплащателни сметки (покриващи системата за минимални резерви) 2.2. Депозитно улеснение 2.3. Срочни депозити 2.4. Обратни операции за фино регулиране 2.5. Депозити, свързани с искания за допълнително обезпечение 3. Други задължения към кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 4. Емитирани дългови сертификати 5. Задължения към други резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 5.1. Сектор „Държавно управление“ 5.2. Други задължения 6. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 7. Задължения към резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8.1. Депозити, салда и други задължения 8.2. Задължения, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 9. Кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставени от МВФ 10. Други задължения 11. Сметки за преоценка 12. Капитал и резерви |
|
|
Общо активи |
|
|
Общо пасиви |
|
|
(1) Таблицата с активите може да бъде публикувана и над таблицата с пасивите. Възможно е общите суми/подсуми да не съответстват на сборовете от отделните позиции поради закръгляване. |
ПРИЛОЖЕНИЕ VII
Консолидиран годишен баланс на Евросистемата
(в милиони евро) |
|||||
Активи (1) |
Отчетна година |
Предходна година |
Пасиви |
Отчетна година |
Предходна година |
1. Злато и вземания в злато 2. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 2.1. Вземания от МВФ 2.2. Салда в банки и инвестиции в ценни книжа, външни заеми и други външни активи 3. Вземания от резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 4. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 4.1. Салда в банки, инвестиции в ценни книжа и заеми 4.2. Вземания, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 5. Заеми за кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 5.1. Основни операции по рефинансиране 5.2. Дългосрочни операции по рефинансиране 5.3. Обратни операции за фино регулиране 5.4. Структурни обратни операции 5.5. Пределно кредитно улеснение 5.6. Кредити, свързани с искания за допълнително обезпечение 6. Други вземания от кредитни институции в еврозоната, деноминирани в евро 7. Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 7.1. Ценни книжа, държани за целите на паричната политика 7.2. Други ценни книжа 8. Дълг на сектор „Държавно управление“, деноминиран в евро 9. Други активи |
|
|
1. Банкноти в обращение 2. Задължения към кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 2.1. Разплащателни сметки (покриващи системата за минимални резерви) 2.2. Депозитно улеснение 2.3. Срочни депозити 2.4. Обратни операции за фино регулиране 2.5. Депозити, свързани с искания за допълнително обезпечение 3. Други задължения към кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 4. Емитирани дългови сертификати 5. Задължения към други резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 5.1. Сектор „Държавно управление“ 5.2. Други задължения 6. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 7. Задължения към резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8.1. Депозити, салда и други задължения 8.2. Задължения, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 9. Кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставени от МВФ 10. Други задължения 11. Сметки за преоценка 12. Капитал и резерви |
|
|
Общо активи |
|
|
Общо пасиви |
|
|
(1) Таблицата с активите може да бъде публикувана и над таблицата с пасивите. Възможно е общите суми/подсуми да не съответстват на сборовете от отделните позиции поради закръгляване. |
ПРИЛОЖЕНИЕ VIII
Годишен баланс на централна банка (1)
(в милиони евро) (2) |
|||||
Активи (3) |
Отчетна година |
Предходна година |
Пасиви |
Отчетна година |
Предходна година |
1. Злато и вземания в злато 2. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 2.1. Вземания от МВФ 2.2. Салда в банки и инвестиции в ценни книжа, външни заеми и други външни активи 3. Вземания от резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 4. Вземания от резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 4.1. Салда в банки, инвестиции в ценни книжа и заеми 4.2. Вземания, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 5. Заеми за кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 5.1. Основни операции по рефинансиране 5.2. Дългосрочни операции по рефинансиране 5.3. Обратни операции за фино регулиране 5.4. Структурни обратни операции 5.5. Пределно кредитно улеснение 5.6. Кредити, свързани с искания за допълнително обезпечение 6. Други вземания от кредитни институции в еврозоната, деноминирани в евро 7. Ценни книжа на резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 7.1. Ценни книжа, държани за целите на паричната политика 7.2. Други ценни книжа 8. Дълг на сектор „Държавно управление“, деноминиран в евро 9. Вземания в рамките на Евросистемата 9.1. Дялово участие в ЕЦБ 9.2. Вземания, еквивалентни на прехвърляне на валутни резерви 9.3. Вземания във връзка с емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ 9.4. Нетни вземания във връзка с разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата (1) 9.5. Други вземания в рамките на Евросистемата (нето) (1) 10. Позиции в процес на сетълмент 11. Други активи 11.1. Монети от еврозоната 11.2. Материални и нематериални дълготрайни активи 11.3. Други финансови активи 11.4. Разлики от преоценка на задбалансови инструменти 11.5. Начисления и разходи за бъдещи периоди (1) 11.6. Други 12. Загуба за годината |
|
|
1. Банкноти в обращение (1) 2. Задължения към кредитни институции от еврозоната, свързани с операции по паричната политика, деноминирани в евро 2.1. Разплащателни сметки (покриващи системата за минимални резерви) 2.2. Депозитно улеснение 2.3. Срочни депозити 2.4. Обратни операции за фино регулиране 2.5. Депозити, свързани с искания за допълнително обезпечение 3. Други задължения към кредитни институции от еврозоната, деноминирани в евро 4. Емитирани дългови сертификати 5. Задължения към други резиденти в еврозоната, деноминирани в евро 5.1. Сектор „Държавно управление“ 5.2. Други задължения 6. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в евро 7. Задължения към резиденти в еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8. Задължения към резиденти извън еврозоната, деноминирани в чуждестранна валута 8.1. Депозити, салда и други задължения 8.2. Задължения, произтичащи от кредитното улеснение по валутен механизъм II 9. Кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставени от МВФ 10. Задължения в рамките на Евросистемата 10.1. Задължения, еквивалентни на прехвърляне на валутни резерви 10.2. Задължения във връзка с емитирането на дългови сертификати на ЕЦБ 10.3. Нетни задължения във връзка с разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата (1) 10.4. Други задължения в рамките на Евросистемата (нето) (1) 11. Позиции в процес на сетълмент 12. Други задължения 12.1. Разлики от преоценка на задбалансови инструменти 12.2. Начисления и доход за бъдещи периоди (1) 12.3. Други 13. Провизии 14. Сметки за преоценка 15. Капитал и резерви 15.1. Капитал 15.2. Резерви 16. Печалба за годината |
|
|
Общо активи |
|
|
Общо пасиви |
|
|
(*1) Позиции, подлежащи на хармонизиране. Вж. съображение 5. (1) Оповестяването на информация относно евробанкнотите в обращение, относно олихвяването на нетни вземания/задължения в рамките на Евросистемата от разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата и относно паричния доход следва да бъде хармонизирано в публикуваните годишни финансови отчети на НЦБ. Позициите, които подлежат на хармонизиране, са обозначени със звездичка в приложения IV, VIII и IХ. (2) Като алтернатива централните банки могат да публикуват точните суми в евро или суми, закръглени по различен начин. (3) Таблицата с активите може да бъде публикувана и над таблицата с пасивите. Възможно е общите суми/подсуми да не съответстват на сборовете от отделните позиции поради закръгляване. |
ПРИЛОЖЕНИЕ IX
ПУБЛИКУВАН ОТЧЕТ ЗА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ НА ЦЕНТРАЛНА БАНКА (1) (2)
(в милиони евро) (3) |
||
Отчет за приходите и разходите към 31 декември … |
Отчетна година |
Предходна година |
1.1. Доход от лихви (1) |
|
|
1.2. Разходи за лихви (1) |
|
|
1. Нетен доход от лихви |
|
|
2.1. Реализирани печалби/загуби от финансови операции |
|
|
2.2. Намаляване на стойността на финансови активи и позиции |
|
|
2.3. Прехвърляне за/от провизии за валутен риск, лихвен риск, кредитен риск и за риск, свързан с промяна в цената на златото |
|
|
2. Нетен резултат от финансовите операции, намаляване на стойността и провизии за рискове |
|
|
3.1. Доход от такси и комисиони |
|
|
3.2. Разходи за такси и комисиони |
|
|
3. Нетен доход/разходи от такси и комисиони |
|
|
4. Доход от акции и дялови участия (1) |
|
|
5. Нетен резултат от обединяване на парични доходи (1) |
|
|
6. Други доходи |
|
|
Общ нетен доход |
|
|
7. Разходи за персонал (4) |
|
|
8. Административни разходи (4) |
|
|
9. Амортизация на материални и нематериални дълготрайни активи |
|
|
10. Услуги по производство на банкноти (5) |
|
|
11. Други разходи |
|
|
12. Данък върху дохода и други държавни такси върху дохода |
|
|
(Загуба)/печалба за годината |
|
|
(*1) Позиции, подлежащи на хармонизиране. Вж. съображение 5. (1) Отчетът за приходите и разходите на ЕЦБ е с по-различна форма. Вижте приложение III към Решение (ЕС) 2016/2247 на Европейската централна банка от 3 ноември 2016 г. относно годишните отчети на Европейската централна банка (ЕЦБ/2016/35) (вж. страница 1 от настоящия брой на Официален вестник). (2) Оповестяването на информация относно евробанкнотите в обращение, относно олихвяването на нетни вземания/задължения в рамките на Евросистемата от разпределянето на евробанкноти в рамките на Евросистемата и относно паричния доход следва да бъде хармонизирано в публикуваните годишни финансови отчети на НЦБ. Позициите, които подлежат на хармонизиране, са обозначени със звездичка в приложения IV, VIII и IХ. (3) Като алтернатива централните банки могат да публикуват точните суми в евро или суми, закръглени по различен начин. (4) Включително административните провизии. (5) Тази позиция се използва при аутсорсване на производство на банкноти (за разходите по услугите, предоставени от външни дружества, отговарящи за производството на банкноти от името на централните банки). Препоръчва се разходите, направени във връзка с емитирането на национални банкноти и на евробанкноти, да се отнасят в отчета за приходите и разходите при тяхното фактуриране или възникване по друг начин. |
ПРИЛОЖЕНИЕ X
Отменени насоки и списък с измененията им
Насоки ЕЦБ/2010/20 |
ОВ L 35, 9.2.2011 г., стр. 31. |
Насоки ЕЦБ/2011/27 |
ОВ L 19, 24.1.2012 г., стр. 37 |
Насоки ЕЦБ/2012/29 |
ОВ L 356, 22.12.2012 г., стр. 94. |
Насоки ЕЦБ/2014/54 |
ОВ L 68, 13.3.2015 г., стр. 69. |
Насоки ЕЦБ/2015/24 |
ОВ L 193, 21.7.2015 г., стр. 147. |
ПРИЛОЖЕНИЕ XI
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Насоки ЕЦБ/2010/20 |
Настоящите насоки |
Член 3 |
Член 4 |
Член 4 |
Член 6 |
Член 6 |
Член 7 |
— |
Член 8 |
Член 7 |
Член 9 |
Член 8 |
Член 10 |
Член 9 |
Член 11 |
Член 10 |
Член 12 |
Член 11 |
Член 13 |
Член 12 |
Член 14 |
Член 13 |
Член 15 |
Член 14 |
Член 16 |
Член 15 |
Член 17 |
Член 16 |
Член 18 |
Член 17 |
Член 19 |
Член 18 |
Член 20 |
Член 19 |
Член 21 |
Член 20 |
Член 22 |
Член 21 |
Член 23 |
Член 22 |
Член 24 |
Член 23 |
Член 25 |
Член 24 |
Член 26 |
Член 25 |
Член 27 |
Член 26 |
Член 28 |
Член 27 |
Член 29 |
Член 28 |
Член 30 |
Член 29 |
Член 31 |
Член 30 |
Член 32 |
( 1 ) Решение ЕЦБ/2010/29 от 13 декември 2010 г. относно емитирането на евробанкноти (ОВ L 35, 9.2.2011 г., стр. 26).
( 2 ) Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).
( 3 ) Решение (ЕС) 2016/2248 на Европейската централна банка от 3 ноември 2016 г. относно разпределянето на паричния доход на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото (ЕЦБ/2016/36) (вж. страница 26 от настоящия брой на Официален вестник).
( 4 ) Насоки ЕЦБ/2012/27 от 5 декември 2012 г. относно Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET2) (ОВ L 30, 30.1.2013 г., стр. 1).
( 5 ) При валутните форуърдни сделки валутната наличност се променя на датата на спот сетълмента, т.е. обикновено датата на сделката + два дни.
( 6 ) Установени са два възможни подхода за признаването на начисления. Първият е „подходът на календарния ден“, при който начисленията се записват всеки календарен ден, независимо от това дали денят е събота или неделя, официален празник или работен ден. Вторият е „подходът на работния ден“, при който начисленията се записват само в работни дни. Няма значение кой подход е избран. Въпреки това, ако последният ден от годината не е работен ден, е необходимо той да бъде включен при изчисляването на начисленията и при двата подхода.