EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R1263
Regulation (EU) 2024/1263 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2024 on the effective coordination of economic policies and on multilateral budgetary surveillance and repealing Council Regulation (EC) No 1466/97
Регламент (ЕС) 2024/1263 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2024 година за ефективна координация на икономическите политики и за многостранно бюджетно наблюдение и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
Регламент (ЕС) 2024/1263 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2024 година за ефективна координация на икономическите политики и за многостранно бюджетно наблюдение и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
PE/51/2024/REV/1
OВ L, 2024/1263, 30.4.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1263/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Официален вестник |
BG Серия L |
2024/1263 |
30.4.2024 |
РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2024/1263 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 29 април 2024 година
за ефективна координация на икономическите политики и за многостранно бюджетно наблюдение и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 6 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1) |
Координацията на икономическите политики на държавите членки в рамките на Съюза, предвидена в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), предполага спазване на ръководните принципи за ценова стабилност, стабилни публични финанси и парични условия, както и устойчив платежен баланс. |
(2) |
Пактът за стабилност и растеж, първоначално включващ регламенти (ЕО) № 1466/97 (3) и (ЕО) № 1467/97 (4) на Съвета и Резолюцията на Европейския съвет от 17 юни 1997 г. (5), се основава на целта за стабилни и устойчиви публични финанси като средство за укрепване на условията за ценова стабилност и за силен, устойчив и приобщаващ растеж, почиващ на финансова стабилност, като по този начин се подпомага постигането на целите на Съюза за устойчив растеж и заетост. |
(3) |
Рамката за фискално управление е част от европейския семестър, който включва и координацията и наблюдението на по-широките икономически политики и политики по заетостта на държавите членки в съответствие с членове 121 и 148 ДФЕС, включително Европейския стълб на социалните права, и свързаните с тях специфични за всяка държава препоръки. |
(4) |
Участието на националните парламенти, социалните партньори, организациите на гражданското общество и други заинтересовани страни в европейския семестър е от ключово значение за осигуряването на национално припознаване в икономическите и фискалните политики, както и на прозрачен и приобщаващ процес на формулиране на политики. |
(5) |
Рамката за икономическо управление на Съюза следва да бъде адаптирана, за да отчита в по-голяма степен нарасналата разнородност на фискалните позиции, държавния дълг и икономическите трудности, както и други уязвими места сред държавите членки. Силният политически отговор на пандемията от COVID-19 се оказа особено ефикасен за смекчаване на икономическите и социалните последици от кризата, причинена от тази пандемия, но доведе до значително увеличаване на съотношенията на дълга спрямо БВП в публичния и частния сектор, като показа значението на намаляването на дълговите съотношения и дефицитите до разумни равнища по постепенен, реалистичен, устойчив и благоприятстващ растежа начин, който осигурява свобода на действие за антициклични политики и води до преодоляване на макроикономическите дисбаланси, като в същото време се отдава дължимото внимание на целите в областта на заетостта и социалните цели. Същевременно рамката за икономическо управление на Съюза следва да бъде адаптирана, за да се спомогне за справянето със средносрочните и дългосрочните трудности, пред които е изправен Съюзът, като постигането на справедлив цифров и екологичен преход — в това число целите в областта на климата, заложени в Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета (6), гарантирането на енергийна сигурност, подкрепата за отворена стратегическа автономност, справяне с демографските промени, засилването на социалната и икономическата устойчивост и на устойчивата конвергенция, както и изпълнението на Стратегическия компас за сигурност и отбрана, като за всичко това са необходими реформи и постоянни високи равнища на инвестиции през следващите години. |
(6) |
Рамката за икономическо управление на Съюза следва да насърчава стабилни и устойчиви публични финанси и устойчив и приобщаващ растеж и следователно да прави разграничение между държавите членки, като отчита техния държавен дълг и икономически трудности и позволява многогодишни специфични за всяка държава фискални траектории, гарантирайки в същото време ефикасно многостранно наблюдение и зачитайки принципа на равно третиране. |
(7) |
Осигуряването на подходящо равнище на публични инвестиции е необходимо за постигане на основните цели на реформата на рамката за икономическо управление, определени в настоящия регламент, както и за изпълнение на настоящите и бъдещите приоритети на Съюза. От прилагането на инструментите за финансиране, като например фондовете за политиката на сближаване, които понастоящем включват Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд, създадени с Регламент (ЕС) 2021/1058 на Европейския парламент и на Съвета (7), Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+), създаден с Регламент (ЕС) 2021/1057 на Европейския парламент и на Съвета (8) и Фонда за справедлив преход (ФСП), създаден с Регламент (ЕС) 2021/1056 на Европейския парламент и на Съвета (9), по Инструмента на Европейския съюз за възстановяване, създаден с Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета (10), или по Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства, създаден с Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета (11), биха могли да се извлекат поуки за подобряване на ефикасността и ефективността на инвестициите и политиките по заетостта, както и за всеки инвестиционен инструмент на Съюза, насочен към общите приоритети на Съюза. |
(8) |
С процедурата за многостранно наблюдение, установена в член 121, параграфи 2, 3 и 4 и член 148, параграф 4 ДФЕС, следва да се следи целият спектър от промени в сферата на икономиката и заетостта във всяка от държавите членки и в Съюза като цяло. Това включва откриването на макроикономически дисбаланси и предотвратяването и коригирането на прекомерните дисбаланси съгласно съответно регламенти (ЕС) № 1174/2011 (12) и (ЕС) № 1176/2011 (13) на Европейския парламент и на Съвета. За целите на проследяването на тези промени в сферата на икономиката и заетостта държавите членки следва да представят информация под формата на средносрочни фискално-структурни планове, обхващащи период от четири или пет години в зависимост от нормалната продължителност на законодателния цикъл на съответната държава членка. Като част от интегрирания си анализ на развитието на заетостта и социалната сфера в контекста на европейския семестър, Комисията оценява рисковете за възходящата социална конвергенция в държавите членки и следи напредъка в прилагането на принципите на Европейския стълб на социалните права въз основа на набора от социални показатели и принципите на рамката за социална конвергенция. |
(9) |
Следва да се установят подробни правила относно съдържанието, представянето, оценката, одобряването и мониторинга на националните средносрочни фискално-структурни планове, за да се насърчат стабилните и устойчиви публични финанси, устойчивият и приобщаващ растеж в държавите членки и постигането на устойчивост посредством реформи и инвестиции, включително такива, които допринасят за общите приоритети на Съюза, и да се предотврати възникването на прекомерни бюджетни дефицити. |
(10) |
Националните средносрочни фискално-структурни планове следва да обединяват фискалната политика, структурните реформи и инвестициите на всяка държава членка. Тези планове следва да бъдат крайъгълният камък на рамката за икономическо управление на Съюза. Всяка държава членка следва да представя национален средносрочен фискално-структурен план, в който е определен нейният фискален план, както и приоритетни публични реформи и инвестиции, които заедно осигуряват устойчиво и постепенно намаляване на дълга и устойчив и приобщаващ растеж, като се избягва проциклична фискална политика. Тези планове следва да включват също по-широки реформи и инвестиции, включително във връзка с общите приоритети на Съюза, а именно зеления преход, който включва Европейския зелен пакт и прехода към неутралност по отношение на климата, провеждан в съответствие с Регламент (ЕС) 2021/1119 и чрез прилагането на националните планове в областта на енергетиката и климата, представени съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (14), цифровия преход, който включва политическата програма „Цифрово десетилетие“ до 2030 г., създадена с Решение (ЕС) 2022/2481 на Европейския парламент и на Съвета (15), социалната и икономическата устойчивост и прилагането на Европейския стълб за социални права, включително свързаните цели в сферата на заетостта, уменията и намаляването на бедността за периода до 2030 г., енергийната сигурност и изграждането на отбранителните способности, когато е приложимо с включване на Стратегическия компас за сигурност и отбрана или последващите актове на Съюза, свързани с тези приоритети. По време на прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост, създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (16), при изготвянето на националните средносрочни фискално-структурни планове следва да се вземат надлежно предвид ангажиментите, поети в националните планове за възстановяване и устойчивост. |
(11) |
Фондовете по политиката на сближаване също така са синхронизирани с европейския семестър. Подобно на дългосрочната инвестиционна политика на бюджета на Съюза, реформите и инвестициите по тези фондове също следва да се вземат надлежно предвид при изготвянето на националните средносрочни фискално-структурни планове, за да се гарантира съгласуваност и, когато е целесъобразно, взаимно допълване. |
(12) |
Представянето на националния средносрочен фискално-структурен план следва да бъде предшествано от технически диалог с Комисията, за да се гарантира спазването на настоящия регламент. Оценката на националните средносрочни фискално-структурни планове от страна на Комисията следва да включва обобщение на този технически диалог. Въз основа на препоръка от Комисията Съветът следва да приеме препоръка, с която да бъде заложен планът за нетните разходи, и, в зависимост от случая, да се одобрят реформите и инвестициите, обуславящи евентуално удължаване на периода на корекция. |
(13) |
За да се опрости фискалната рамка на Съюза и да се повиши прозрачността, като основа за залагане на фискалния план и за извършване на годишно фискално наблюдение за всяка държава членка следва да служи единен оперативен показател, основан на устойчивостта на обслужването на дълга. Този единен оперативен показател следва да се основава на финансираните на национално равнище нетни първични разходи, а именно: държавни разходи, след приспадане на разходите за лихви, дискреционните мерки по отношение на приходите, разходите по програми на Съюза, изцяло покрити от приходи от фондове на Съюза, националните разходи за съфинансиране на програми, финансирани от Съюза, както и цикличните елементи на разходите за обезщетения при безработица. В съответствие с използваните от Комисията ръководни принципи за класифициране на операциите като еднократни и други временни мерки, тези еднократни и други временни мерки също следва да бъдат изключени от показателя за нетните разходи. Този показател, който не се влияе от действието на автоматичните стабилизатори и други колебания в разходите извън прекия контрол на държавата, осигурява свобода на действие за антициклична макроикономическа стабилизация. |
(14) |
За да се създаде рамка за диалога, водещ до представянето на национални средносрочни фискално-структурни планове, Комисията следва да предаде на държавите членки с консолидиран държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с бюджетен дефицит, надвишаващ 3 % от БВП, съгласно член 126, параграф 2 ДФЕС във връзка с Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и ДФЕС (наричан по-долу „Протокол № 12“), референтна траектория, обхващаща период на корекция от четири години с възможно удължаване до три години. Тази траектория следва да се основава на риска, да бъде специфична за всяка държава и обвързана с устойчивостта на обслужването на дълга, така че да се гарантира по-далновиден подход, съобразен с настоящите и бъдещите трудности. |
(15) |
По искане на държава членка с държавен дълг, ненадвишаващ 60 % от БВП, и бюджетен дефицит, ненадвишаващ 3 % от БВП, Комисията следва да предаде на тази държава членка насоки под формата на техническа информация. |
(16) |
В рамките на месеца преди изтичането на крайния срок, в който Комисията трябва да предаде на дадена държава членка референтна траектория или техническа информация, тази държава членка следва да има възможността да поиска технически консултации с Комисията. Тези технически консултации следва да послужат като възможност за обсъждане на най-актуалната налична статистическа информация и на икономическите и фискалните перспективи на съответната държава членка, като същевременно се гарантира равно третиране на държавите членки. |
(17) |
Многостранната рамка за бюджетно наблюдение на Съюза се основава на статистически данни, предоставени от Евростат, която отговаря, от името на Комисията, за гарантиране на качеството на фискалните данни, събирани в съответствие с Европейската система от национални и регионални сметки. Евростат създава рамка за отчитане от страна на държавите членки на статистическите данни за националното съфинансиране на финансирани от Съюза програми, които са необходими за прилагането на настоящия регламент и понастоящем не се събират от Евростат. До създаването на рамката за събиране и предоставяне на такива данни държавите членки следва да могат да разчитат на прогнозни оценки. Форматът, обхватът, честотата и графикът на предоставяне на тези данни от страна на държавите членки следва да бъдат определени от съответните статистически органи на Съюза. |
(18) |
Референтната траектория следва да гарантира, че до края на периода на корекция консолидираният държавен дълг следва правдоподобно низходяща траектория или остава на разумни равнища, дори при неблагоприятни сценарии. Освен това тя следва да гарантира, че дефицитът по консолидирания държавен бюджет се свежда и поддържа под 3 % от БВП, като същевременно отчита фактът, че за държавите членки може да възникнат допълнителни разходи след края на периода на корекция, например във връзка със застаряването на населението. И накрая, тя следва да гарантира съгласуваност с плана за корекции съгласно Регламент (ЕО) № 1467/97. |
(19) |
За да се подобри предвидимостта на резултатите от рамката за многостранно бюджетно наблюдение на Съюза и да се укрепи равното третиране на държавите членки, референтната траектория следва да бъде предварително съгласувана с механизъм за гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга. На етапа на изготвяне на националните средносрочни фискално-структурни планове този механизъм следва да гарантира намаляване с минимална средна годишна стойност на прогнозното съотношение на държавния дълг спрямо БВП. Той ще служи като минимално изискване за усилията, залегнали в основата на референтната траектория и плана за нетните разходи. Поради специфичния състав на непогасения държавен дълг на Гърция значителна част от отсрочените лихвени плащания ще бъдат дължими към 2033 г. Свързаното с това извънредно увеличение на съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП на Гърция не следва да се взема предвид при прилагането на механизма за гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга. |
(20) |
Очаква се основаните на риска изисквания за референтната траектория да бъдат достатъчни, за да се сведат равнищата на бюджетния дефицит значително под референтната стойност от 3 % от БВП. Въпреки това, за да бъде рамката за многостранно бюджетно наблюдение по-стабилна на фона на неясното развитие на макрофискалните променливи, референтната траектория следва да предвижда и общ марж на устойчивост във връзка с референтната стойност на дефицита, посочена в член 126, параграф 2 ДФЕС във връзка с Протокол № 12, или конвергенция с тази референтна стойност на дефицита. Този общ механизъм за гарантиране на устойчивостта следва да осигури натрупването на фискални буфери за случаите на неблагоприятни обстоятелства и сътресения, като така ще се улесни провеждането на антициклични политики съгласно фискалната рамка на Съюза. |
(21) |
За първите национални средносрочни фискално-структурни планове правдоподобността на намаляването на държавния дълг в средносрочен план следва да се основава на методиката, описана в Обзора на Комисията за устойчивостта на обслужването на дълга от 2023 г. Работна група за анализ на устойчивостта на обслужването на дълга следва да разглежда възможните подобрения в методиката, включително по отношение на основните допускания. В тази работна група следва да участват експерти от държавите членки, Комисията и Европейската централна банка. Европейският фискален съвет и Европейският механизъм за стабилност следва да бъдат канени от работната група като наблюдатели. Компетентната комисия на Европейския парламент следва да има възможността да покани Комисията да представи своята методология в контекста на икономическия диалог, установен с настоящия регламент. |
(22) |
За да се прецени дали са необходими допълнителни корекции в края на четири- или петгодишния период на изпълнение на националния средносрочен фискално-структурен план, Комисията следва да направи нова оценка на състоянието и да предложи нова референтна траектория, ако държавният дълг на държавата членка продължава да е над 60 % от БВП или бюджетният ѝ дефицит да е над 3 % от БВП. |
(23) |
Във всеки национален средносрочен фискално-структурен план следва да се посочва неговият статус в контекста на националните процедури, по-специално дали планът е бил представян в националния парламент и дали е бил одобрен от него. В националния средносрочен фискално-структурен план следва също така да се посочва дали националният парламент е имал възможност да обсъди препоръката на Съвета по отношение на предходния план, а когато е относимо, и всяка друга препоръка или решение на Съвета или предупреждение от Комисията. Ако има такова, становището на независимата фискална институция, създадена в съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (17), следва да бъде приложено към националния средносрочен фискално-структурен план, представен на Комисията. Преди представянето на втория и последващия национален средносрочен фискално-структурен план всяка държава членка следва да проведе, в съответствие с националната си правна уредба, консултация със социалните партньори, регионалните органи, организациите на гражданското общество и другите съответни национални заинтересовани страни. Информацията относно консултациите с националните парламенти и процеса на консултации следва да бъде включена в националния средносрочен фискално-структурен план. Като се има предвид по-строгият график, предвиден за изготвянето на първите национални средносрочни фискално-структурни планове, държавите членки могат да проведат консултации при подготовката им с подходящи срокове. |
(24) |
В случай на ново правителство държавата членка следва да има възможност да представи на Комисията преразгледан национален средносрочен фискално-структурен план. Ако са налице обективни обстоятелства, които възпрепятстват изпълнението на националния средносрочен фискално-структурен план, държавата членка следва да има възможност да представи на Комисията преразгледан план не по-късно от 12 месеца преди края на периода по текущия план. |
(25) |
Когато в своите национални средносрочни фискално-структурни планове държавите членки използват допускания, отклоняващи се от средносрочната рамка за прогнозиране на държавния дълг, те следва да обясняват и надлежно да обосновават разликите по прозрачен начин и със солидни икономически доводи по време на техническия диалог и в националните си средносрочни фискално-структурни планове. |
(26) |
Когато Съветът счита, че преработеният национален средносрочен фискално-структурен план на дадена държава членка не съответства на изискванията на настоящия регламент, Съветът следва да препоръча по правило първоначалната референтна траектория, която е била предадена от Комисията като план за нетните разходи. |
(27) |
За да се осигури подходящо взаимодействие между общата рамка на Съюза и националните бюджетни рамки, Комисията следва да основава оценката си на изпълнението от страна на държавите членки на техните планове за нетните разходи, заложени от Съвета, само на промените в нетните разходи. Държавите членки следва да могат да определят националните си бюджетни цели спрямо друг показател, например структурното салдо, ако такива са изискванията в националната им бюджетна рамка. |
(28) |
В оценката на Комисията на националните средносрочни фискално-структурни планове следва да се разглежда по-специално правдоподобността на макроикономическите и фискалните допускания, ако те се различават от допусканията, на които се основава референтната траектория. По-специално прогнозите за дълга при непроменена политика, които се включват в плана, следва да са съпоставими с прогнозите на Комисията. |
(29) |
За да се гарантира изпълнението на националните средносрочни фискално-структурни планове, Комисията и Съветът следва да следят реформите и инвестициите, включени в тези планове в рамките на европейския семестър, въз основа на годишните доклади за напредъка, представяни от държавите членки, и в съответствие с членове 121 и 148 ДФЕС. За тази цел те следва да провеждат икономически диалог с Европейския парламент. |
(30) |
Европейският парламент следва надлежно да участва — редовно и по структуриран начин — в европейския семестър, за да се увеличат прозрачността, отчетността и припознаването по отношение на решенията, взети в рамките на европейския семестър. Председателите на Съвета и на Комисията следва редовно да информират Европейския парламент за резултатите от многостранното наблюдение съгласно настоящия регламент. Информацията, предоставяна съгласно настоящия регламент, следва да бъде подготвена и предадена от Комисията на Съвета и да бъде предоставена на Европейския парламент без неоснователно забавяне. |
(31) |
За да се осигури по-постепенно намаляване на дълга, периодът на корекция може да бъде удължаван с най-много три години, ако държавата членка подкрепи своя национален средносрочен фискално-структурен план с набор от проверими и обвързани със срокове реформи и инвестиции, които, взети заедно, като цяло насърчават растежа и повишават устойчивостта; подкрепят фискалната устойчивост; са насочени към общите приоритети на Съюза; са съобразени със съответните специфични за държавата препоръки, отправени към нея в рамките на европейския семестър, включително, когато е приложимо, препоръките, отправени в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси, както и с инвестиционните приоритети на съответната държава членка, без това да води до намаляване на равнището на национално финансираните публични инвестиции за периода на плана в сравнение със средносрочното равнище преди началото на плана, като се имат предвид обхватът и мащабът на специфичните за държавата трудности. |
(32) |
Наборът от реформи и инвестиции, обуславящи удължаването на периода на корекция, следва да съответства на ангажиментите, включени в одобрения план за възстановяване и устойчивост на държавата членка по време на прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост и на споразумението за партньорство, договорено по линия на многогодишната финансова рамка. Когато плановете за възстановяване и устойчивост включват амбициозни реформи и инвестиции, особено по отношение на икономическия растеж и фискалната устойчивост в средносрочен план, те следва да се считат за изпълняващи изискванията за удължаване на периода на корекция за първите национални средносрочни фискално-структурни планове. |
(33) |
Наборът от реформи и инвестиции, предвидени в националните средносрочни фискално-структурни планове, следва да бъде приведен в съответствие с общите приоритети на Съюза, което включва постигането на: справедлив екологичен и цифров преход, включително съответствие с целите в областта на климата, определени в Регламент (ЕС) 2021/1119; социална и икономическа устойчивост, включително Европейския стълб на социалните права; енергийна сигурност; както и, когато е необходимо, изграждането на отбранителни способности. При оценката си на националните средносрочни фискално-структурни планове Комисията следва да обърне специално внимание на тези приоритети. Този набор от реформи и инвестиции следва да бъде съобразен и с изпълнението на националните стратегии, определени от съответната държава членка в изпълнение на тези специфични приоритети на Съюза. |
(34) |
С оглед на насърчаването на благоприятстващи растежа стратегии за фискална консолидация, след като реформите и инвестициите бъдат осъществени в рамките на националните средносрочни фискално-структурни планове, тяхното въздействие следва да бъде надлежно отчитано при изготвянето на следващите планове. Особено внимание следва да се обръща на въздействието върху фискалната устойчивост чрез бъдещите публични приходи и разходи и потенциалния растеж, както и на приноса към постигането на общите приоритети на Съюза въз основа на солидни и основани на данни икономически факти. |
(35) |
Когато в рамките на определения срок дадена държава членка не успее да осъществи в задоволителна степен обвързания със срокове набор от реформи и инвестиции, обуславящи по-плавния план за нетните разходи, заложен от Съвета, Съветът, по препоръка на Комисията, следва да може да препоръча да се съкрати удължаването на периода за адаптиране, т.е. усилията за годишна корекция да се ускорят, освен ако не са налице обективни обстоятелства, възпрепятстващи изпълнението в рамките на първоначалния краен срок. |
(36) |
Комисията следва да въведе за всяка държава членка контролен общ баланс, за да се проследяват наблюдаваните годишни и натрупани възходящи и низходящи отклонения на нетните разходи спрямо плана за нетните разходи, заложен от Съвета. Контролният общ баланс не следва да регистрира отклонения, докато се прилагат клаузи за дерогация. В съответствие с член 2, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97 при изготвянето на доклада съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС Комисията следва да вземе предвид като действащи фактори напредъка в осъществяването на реформите и инвестициите, включително по-специално политиките за изпълнение на общата стратегия на Съюза за растеж и заетост, и да обърне специално внимание на финансовия принос за постигане на общите приоритети на Съюза, предвидени в настоящия регламент. |
(37) |
Независимите фискални институции са доказали способността си да насърчават фискалната дисциплина и да укрепват доверието в публичните финанси на държавите членки. За да се засили националното припознаване, следва да се запази консултативната функция на тези институции в реформираната рамка за икономическо управление на Съюза с оглед на постепенното изграждане на техния капацитет. |
(38) |
Европейският фискален съвет, с постоянен и по-независим характер, следва да има по-значителна консултативна функция в рамката за икономическо управление на Съюза. Той следва да продължи да извършва оценка на изпълнението на Пакта за стабилност и растеж, да оценява бъдещия фискален курс в еврозоната като цяло и да дава съвети на Комисията и Съвета, като се съобразява с функциите и правомощията на Комисията, установени в ДЕС и ДФЕС. Неговата независимост и достъпът му до информация следва да бъдат подобрени. В процеса на назначаване на председателя му и на членовете на управителния му съвет следва да се провеждат консултации със Съвета и с Европейския парламент. Тези назначения следва, доколкото е възможно, да гарантират подходящ географски баланс и баланс между половете. |
(39) |
Когато дава становище по проектите на бюджетни планове, представени съгласно Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18), Комисията следва да прецени дали проектите на бюджетни планове са съобразени с плановете за нетните разходи, заложени от Съвета съгласно настоящия регламент. |
(40) |
В случай на големи сътресения в еврозоната или в Съюза като цяло е необходимо да има обща клауза за дерогация, за да може да се реагира на сериозен икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло, като се допусне отклонение от плана за нетните разходи, заложен от Съвета, при условие че това отклонение не излага на риск фискалната устойчивост в средносрочен план. Прилагането и удължаването на срока на прилагане на общата клауза за дерогация трябва да зависят от препоръка на Съвета, която Съветът следва да се стреми да приеме в четириседмичен срок, считано от съответната препоръка на Комисията. Европейският фискален съвет следва да предостави становище относно удължаването на срока на прилагане на общата клауза за дерогация. |
(41) |
В допълнение към общата клауза за дерогация следва да има и специфична за всяка държава клауза за дерогация, за да се позволи отклонение от плана на нетните разходи, заложен от Съвета, когато извънредни обстоятелства, като например непредвидими външни събития, които са извън контрола на държавата членка, оказват значително въздействие върху публичните финанси на държавата членка и налагат антициклични фискални мерки, при условие че това отклонение не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план. Прилагането и удължаването на срока на прилагане на специфичните за всяка държава клаузи за дерогация зависи на препоръка на Съвета, която Съветът следва да се стреми да приеме в четириседмичен срок, считано от съответна препоръка на Комисията, като взема предвид искането от страна на съответната държава членка за прилагане или удължаване на срока на прилагане на специфичната за държавата клауза за дерогация. |
(42) |
Настоящият регламент е част от пакет заедно с Регламент (ЕС) 2024/1264 на Съвета (19) и Директива (ЕС) 2024/1265 на Съвета (20). Взети заедно, тези три законодателни акта (наричани по-долу заедно „реформата на рамката за икономическо управление“) реформират рамката за икономическо управление на Съюза, като включват в правото на Съюза същността на дял III („Фискален пакт“) от Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз (21) от 2 март 2012 г. (ДСКУ), в съответствие с член 16 от посочения договор. Като се основава на опита от прилагането на ДСКУ от държавите членки, реформата на рамката за икономическо управление запазва средносрочната ориентация на фискалния пакт като инструмент за постигане на бюджетна дисциплина и насърчаване на растежа. Реформата на рамката за икономическо управление включва засилено специфично за всяка държава измерение, насочено към повишаване на националното припознаване — включително чрез запазване на консултативната функция на независимите фискални институции — което се основава главно на общите принципи на фискалния пакт относно националните корективни механизми във фискалната област, предложени от Комисията в нейното съобщение от 20 юни 2012 г. съответствие с член 3, параграф 2 ДСКУ. Анализът на разходите, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите, с оглед на цялостната оценка на съответствието, изисквана по фискалния пакт, е изложен в настоящия регламент. Както и във фискалния пакт, временни отклонения от средносрочния план се допускат само при извънредни обстоятелства в съответствие с настоящия регламент и съобразно разпоредбите относно контролния общ баланс. Подобно на фискалния пакт, в случай на значителни отклонения от средносрочния план, следва да се приложат мерки за коригиране на отклоненията в рамките на определен срок. Реформата на рамката за икономическо управление укрепва процедурите за фискално наблюдение и правоприлагане, за да се изпълни ангажиментът за насърчаване на стабилни и устойчиви публични финанси и устойчив и приобщаващ растеж. По този начин реформата на рамката за икономическо управление запазва основните цели за бюджетна дисциплина и устойчивост на обслужване на дълга, определени във фискалния пакт. |
(43) |
За да се гарантира ефективното прилагане и подходящият мониторинг във връзка с настоящия регламент, Комисията следва да своевременно да даде насоки, след като поиска становище от Икономическия и финансов комитет, по отношение на информацията, която бъде предоставена от държавите членки в техните национални средносрочни фискално-структурни планове и в техните годишни доклади за напредъка. Тези насоки следва да бъдат оповестени публично. |
(44) |
Многостранното наблюдение следва да се основава на висококачествени и независими статистически данни, изготвени в съответствие с принципите, посочени в Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета (22). |
(45) |
Доколкото целите на настоящия регламент за гарантиране на ефективна координация на икономическите политики и многостранно бюджетно наблюдение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата и последиците на тези координация и наблюдение могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели, |
(46) |
С оглед на съществуващия краен срок, посочен в Пакта за стабилност и растеж, настоящият регламент следва да влезе в сила по спешност в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, |
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. В настоящия регламент се предвиждат правила за осигуряване на ефективна координация на стабилните икономически политики на държавите членки, като по този начин се подпомага постигането на целите на Съюза за устойчив и приобщаващ растеж и заетост.
2. В настоящия регламент се предвиждат подробни правила относно съдържанието, представянето, оценката и мониторинга на националните средносрочни фискално-структурни планове като част от многостранното бюджетно наблюдение, осъществявано от Съвета и Комисията, с цел насърчаване на стабилни и устойчиви публични финанси, устойчив и приобщаващ растеж и устойчивост чрез реформи и инвестиции, както и предотвратяване на прекомерен бюджетен дефицит.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1) |
„специфична за всяка държава препоръка“ означава насоките, отправяни ежегодно от Съвета към дадена държава членка относно икономическата, бюджетната и структурната политика и политиката в областта на заетостта в съответствие с членове 121 и 148 ДФЕС; |
2) |
„нетни разходи“ означава публичните разходи след приспадане на разходите за лихви, дискреционните мерки по отношение на приходите, разходите по програми на Съюза, изцяло покрити от приходи от фондове на Съюза, националните разходи за съфинансиране на програми, финансирани от Съюза, цикличните елементи на разходите за обезщетения за безработица, както и еднократните и други временни мерки; |
3) |
„референтна траектория“ означава многогодишната траектория на нетните разходи, предадена от Комисията, за да се създаде рамка за диалога с държавите членки, когато държавният дълг надвишава 60 % от брутния вътрешен продукт (БВП) или когато бюджетният дефицит надвишава 3 % от БВП, при изготвянето на техните национални средносрочни фискално-структурни планове; |
4) |
„техническа информация“ означава насоките, предадени от Комисията по искане на държавите членки, чийто държавен дълг не надвишава 60 % от БВП и чийто бюджетен дефицит не надвишава 3 % от БВП, преди държавите членки да изготвят своите национални средносрочни фискално-структурни планове; |
5) |
„план за нетните разходи“ означава многогодишната траектория за нетните разходи на дадена държава членка; |
6) |
„национален средносрочен фискално-структурен план“ означава документът, съдържащ фискалните ангажименти и ангажиментите за реформи и инвестиции на дадена държава членка, обхващащ период от четири или пет години в зависимост от нормалната продължителност на законодателния цикъл на тази държава членка; |
7) |
„годишен доклад за напредъка“ означава доклад на държава членка относно изпълнението на националния средносрочен фискално-структурен план, включително плана за нетните разходи, заложен от Съвета, както и реформите и инвестициите; |
8) |
„период на корекция“ е периодът, през който се осъществява фискалната корекция на дадена държава членка, обхващащ период от четири години или, в случай на удължаване, период от четири години плюс допълнителен период от най-много три години; |
9) |
„контролен общ баланс“ означава запис на натрупаните възходящи и низходящи отклонения на наблюдаваните нетни разходи в държава членка от плана за нетните разходи, определен от Съвета; |
10) |
„структурно салдо“ означава циклично коригираното салдо по консолидирания държавен бюджет след приспадане на еднократните и други временни мерки; |
11) |
„структурно първично салдо“ означава структурното салдо след приспадане на разходите за лихви. |
ГЛАВА II
ЕВРОПЕЙСКИ СЕМЕСТЪР
Член 3
Европейски семестър
1. С цел да се осигури по-тясна координация на икономическите политики и устойчива конвергенция на икономическите и социалните показатели на държавите членки, Съветът и Комисията, с участието на Европейския парламент и в съответствие с член 27 от настоящия регламент, осъществяват многостранно наблюдение в рамките на европейския семестър в съответствие с целите и изискванията, определени в ДФЕС.
2. Многостранното наблюдение се основава на висококачествени и независими статистически данни, изготвени в съответствие с принципите, предвидени в Регламент (ЕО) № 223/2009.
3. Европейският семестър включва:
a) |
формулиране и наблюдение на изпълнението на общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза в съответствие с член 121, параграф 2 ДФЕС, на специфичните за всяка държава препоръки и на препоръката относно икономическата политика на еврозоната; |
б) |
формулиране и наблюдение на изпълнението на насоките за заетостта, които трябва да се вземат предвид от държавите членки в съответствие с член 148, параграф 2 ДФЕС, включително принципите на Европейския стълб на социалните права, както и на свързаните с това специфични за всяка държава препоръки. Наблюдението над изпълнението от страна на Комисията обхваща напредъка в изпълнението на принципите на Европейския стълб на социалните права и неговите водещи цели чрез набора от социални показатели и рамка за определяне на рисковете за социалната конвергенция; |
в) |
представяне, оценяване и одобряване на националните средносрочни фискално-структурни планове на държавите членки, както и мониторинг на тяхното изпълнение чрез годишните доклади за напредъка; |
г) |
наблюдение с цел предотвратяване и коригиране на макроикономическите дисбаланси в съответствие с Регламент (ЕС) № 1176/2011. |
Член 4
Европейски семестър
1. Когато е необходимо, след оценка по настоящия регламент на националните средносрочни фискално-структурни планове, на годишните доклади за напредъка и на социално-икономическото положение на държави членки, Съветът, въз основа на препоръки на Комисията, отправя препоръки към държавите членки, като използва в пълна степен правните инструменти, предвидени в членове 121 и 148 ДФЕС, и свързаното с тях вторично законодателство.
2. Държавите членки надлежно вземат предвид общите насоки за икономическите им политики и препоръките и насоките за заетостта, посочени съответно в член 3, параграф 3, букви а) и б), преди да вземат ключови решения при разработването на своите икономически политики, социални политики, политики по заетостта, структурни и бюджетни политики. Комисията проследява напредъка.
3. Неизпълнението от страна на държава членка на насоките и препоръките, посочени в параграф 2, може да доведе до:
a) |
допълнителни препоръки; |
б) |
предупреждение от Комисията или препоръка от Съвета, отправени съгласно член 121, параграф 4 ДФЕС; |
в) |
мерки съгласно настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1467/97 или Регламент (ЕС) № 1176/2011. |
ГЛАВА III
РЕФЕРЕНТНА ТРАЕКТОРИЯ
Член 5
Референтна траектория
Когато консолидираният държавен дълг надвишава 60 % от БВП или дефицитът по консолидирания държавен бюджет надвишава 3 % от БВП, Комисията предава на съответната държава членка и на Икономическия и финансов комитет референтна траектория за нетните разходи, обхващаща период на корекция от четири години и евентуалното му удължаване с най-много три години съгласно член 14.
Член 6
Основани на риска изисквания за референтната траектория
Референтната траектория се основава на риска и е различна за всяка от държавите членки, като се гарантира следното:
a) |
до края на периода на корекция, при условие че няма допълнителни бюджетни мерки — прогнозното съотношение на консолидирания държавен дълг спрямо БВП е без промяна или следва правдоподобно низходяща тенденция, или остава на разумни равнища под 60 % от БВП в средносрочен план; |
б) |
прогнозният дефицит по консолидирания държавен бюджет спада под 3 % от БВП през периода на корекция и се поддържа под тази референтна стойност в средносрочен план, при условие че няма допълнителни бюджетни мерки; |
в) |
усилията за фискална корекция през периода на националния средносрочен фискално-структурен план са по правило линейни и най-малкото пропорционални на общите усилия през целия период на корекция; и |
г) |
налице е съгласуваност с плана за корекции, посочен в член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, когато е приложимо. |
Член 7
Механизъм за гарантиране на устойчивостта на обслужването на дълга
1. Референтната траектория гарантира, че прогнозното съотношение на консолидирания държавен дълг спрямо БВП намалява с минимална средна годишна стойност от:
a) |
1 процентен пункт от БВП, когато съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП надвишава 90 %; |
б) |
0,5 процентни пункта от БВП, когато съотношението на консолидирания държавен дълг спрямо БВП се запазва в границите между 60 % и 90 %. |
2. Средното намаление, посочено в параграф 1 от настоящия член, се изчислява от годината преди началото на референтната траектория или годината, в която се предвижда процедурата при прекомерен дефицит да бъде отменена съгласно Регламент (ЕО) № 1467/97, като се взема предвид по-късно настъпилото от двете събития, до края на периода на корекция.
Член 8
Механизъм за гарантиране на устойчивостта при дефицит
1. Референтната траектория гарантира продължаване, при необходимост, на фискалната корекция, докато съответната държава членка не достигне равнище на дефицит, което да осигурява общ марж на устойчивост в структурно изражение от 1,5 % от БВП спрямо референтната стойност на дефицита от 3 % от БВП.
2. Годишното подобрение на структурното първично салдо за постигане на необходимия марж трябва да бъде 0,4 процентни пункта от БВП, като се намалява до 0,25 процентни пункта от БВП в случай на удължаване на периода на корекция съгласно член 14.
Член 9
Предварителни насоки на Комисията
1. До 15 януари на годината, в която държавите членки трябва да представят своите национални средносрочни фискално-структурни планове съгласно член 11, или в триседмичен срок от искането на държавата членка да представи преработен план съгласно член 15, Комисията предава на съответната държава членка и на Икономическия и финансов комитет:
a) |
рамката, която е в основата на средносрочните прогнози за държавния дълг, и съответните резултати; |
б) |
своите макроикономически прогнози и допускания; |
в) |
референтната траектория, ако се изисква съгласно член 5, или техническата информация, ако е поискана от държава членка съгласно параграф 3 от настоящия член, и съответното структурно първично салдо, включително таблични образци и друга относима информация, необходима за осигуряване на пълната ѝ възпроизводимост. |
2. В срок до един месец преди изтичането на крайния срок, в рамите на който Комисията трябва да предаде на дадена държава членка предварителните насоки, посочени в параграф 1 от настоящия член, държавата членка може да поиска технически консултации с Комисията. Такива технически консултации служат като възможност за обсъждане на най-актуалната налична статистическа информация и на икономическите и фискалните перспективи на съответната държава членка.
3. За държавите членки с дефицит по консолидирания държавен бюджет, ненадвишаващ 3 % от БВП, и консолидиран държавен дълг, ненадвишаващ 60 % от БВП, Комисията предоставя, по искане на държавата членка, техническа информация относно структурното първично салдо, необходимо, за да се гарантира поддържането на номиналния дефицит под 3 % от БВП, при условие че няма допълнителни мерки на политиката в краткосрочен и средносрочен план, като посочва дали това предполага необходимост от фискална корекция. Тази техническа информация се съгласува и с механизма за гарантиране на устойчивостта при дефицит, посочен в член 8.
Член 10
Оценка на правдоподобността
1. За да оцени степента на правдоподобност на низходящата тенденция или оставането на разумно равнище на прогнозното съотношение на консолидирания държавен дълг спрямо БВП на дадена държава членка, Комисията прилага възпроизводима, предвидима и прозрачна методика, основана на следните условия:
a) |
съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП намалява или остава на разумно равнище при детерминистичните сценарии по средносрочната рамка на Комисията за прогнозиране на държавния дълг; |
б) |
рискът съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да не намалее през петте години след периода на корекция на националния средносрочен фискално-структурен план е достатъчно нисък, като оценката за това се основава на анализа на Комисията на устойчивостта на дълга. |
2. Компетентната комисия на Европейския парламент може да покани Комисията да представи своята методология в рамките на икономическия диалог, посочен в член 28.
3. Комисията оповестява публично своята оценка на правдоподобността и табличните образци, съдържащи обуславящите я данни, както и друга относима информация, за да се гарантира възпроизводимост на резултатите към момента на представяне на националния средносрочен фискално-структурен план съгласно член 11.
ГЛАВА IV
НАЦИОНАЛНИ СРЕДНОСРОЧНИ ФИСКАЛНО-СТРУКТУРНИ ПЛАНОВЕ
Член 11
Представяне на националните фискално-структурни планове
1. До 30 април на последната година на националния средносрочен фискално-структурен план всяка държава членка представя на Съвета и на Комисията нов такъв план. При необходимост дадена държава членка и Комисията могат да постигнат съгласие да удължат този краен срок с разумен период от време.
2. Държава членка може да поиска от съответната независима фискална институция да даде становище относно макроикономическата прогноза и макроикономическите допускания, залегнали в основата на плана за нетните разходи, като предостави на независимата фискална институция достатъчно време за изготвяне на становището.
Съответните независими фискални институции дадат такива становища, считано от 1 май 2032 г., при условие че са изградили достатъчен капацитет. Липсата на становище от независима фискална институция в разумен срок не е пречка дадена държава членка да представи своя национален средносрочен фискално-структурен план. Когато има такова, становището на независимата фискална институция се прилага към националния средносрочен фискално-структурен план, представен на Комисията.
3. Преди представянето на своя национален средносрочен фискално-структурен план всяка държава членка провежда, в съответствие с националната си правна уредба, консултация с гражданското общество, социалните партньори, органите на местна власт и други съответни заинтересовани страни.
4. Преди да представи своя национален средносрочен фискално-структурен план, всяка държава членка може да обсъди своя проект на национален средносрочен фискално-структурен план със своя национален парламент в съответствие с националната си правна рамка.
5. Всяка държава членка оповестява публично своя национален средносрочен фискално-структурен план след представянето му на Съвета и Комисията.
Член 12
Технически диалог
Преди да представи своя национален средносрочен фискално-структурен план, всяка държава членка провежда технически диалог с Комисията с цел да се гарантира, че националният средносрочен фискално-структурен план е в съответствие с членове 13 и 15.
Член 13
Изисквания за националните средносрочни фискално-структурни планове
Националният средносрочен фискално-структурен план:
a) |
съдържа план за нетните разходи, както и основните макроикономически допускания и планираните фискално-структурни мерки, за да се докаже съответствие с фискалните изисквания по член 16, параграфи 2 и 3; |
б) |
включва референтната траектория или техническата информация, предадена от Комисията съгласно съответно член 5 или член 9, параграф 3; когато националният средносрочен фискално-структурен план включва план за нетните разходи с по-високи стойности в сравнение с референтната траектория, подадена от Комисията съгласно член 5, съответната държава членка представя в плана си солидни и основани на данни икономически доводи, с които обяснява разликата; |
в) |
включва обяснение как съответната държава членка ще гарантира осъществяването на реформите и инвестициите в отговор на основните трудности, установени в контекста на европейския семестър, по-специално в специфичните за всяка държава препоръки, и как тази държава членка ще подходи към следните общи приоритети на Съюза:
|
г) |
описва действията на съответната държава членка в отговор на отправените към нея специфични за държавата препоръки, имащи отношение към процедурата при макроикономически дисбаланси съгласно Регламент (ЕС) № 1176/2011, и, когато е приложимо, в отговор на предупрежденията на Комисията или на препоръките на Съвета съгласно член 121, параграф 4 ДФЕС; |
д) |
когато е приложимо, съдържа обяснение как съответната държава членка ще гарантира осъществяването на съответния набор от реформи и инвестиции, посочени в член 14, обуславящи евентуалното удължаване на периода на корекция на държавата членка с до три години; |
е) |
отразява въздействието на вече осъществените от съответната държава членка реформи и инвестиции, като се обръща специално внимание на въздействието върху фискалната устойчивост чрез бъдещи държавни приходи, разходи и потенциален растеж въз основа на солидни и основани на данни икономически факти; |
ж) |
съдържа информация за:
|
Член 14
Критерии за удължаване на периода на корекция
1. Когато държава членка поеме ангажимент да осъществи съответен набор от реформи и инвестиции в съответствие с критериите, посочени в параграф 2, периодът на корекция може да бъде удължен с до три години.
2. Наборът от ангажименти за реформи и инвестиции, обуславящи удължаване на периода на фискална корекция, следва, като общо правило, да отговаря, в своята цялост, на следните критерии:
a) |
да води, въз основа на надеждни и предпазливи допускания, до устойчиво подобряване на потенциала за растеж и устойчивост на икономиката на съответната държава членка; |
б) |
да подкрепя фискалната устойчивост чрез структурно подобрение на държавните финанси в средносрочен план, например намаляване на съотношението на държавните разходи спрямо БВП или увеличаване на съотношението на държавните приходи спрямо БВП; |
в) |
да е насочен към изпълнение на общите приоритети на Съюза, посочени в член 13, буква в): |
г) |
да е съобразен със съответните специфични за държавата членка препоръки, отправени към нея, включително, когато е приложимо, препоръките, отправени в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси; |
д) |
да гарантира, че планираното общо равнище на национално финансирани публични инвестиции през периода, обхванат от националния средносрочен фискално-структурен план, не е по-ниско от средносрочното равнище преди началото на периода, като се отчитат обхватът и мащабът на специфичните за всяка държава трудности. |
3. Всеки от ангажиментите за реформи и инвестиции, обуславящи удължаване на периода на корекция, трябва да е достатъчно подробен, съсредоточен в началото на периода, обвързан със срокове и проверим, както и да е в съответствие със следните критерии:
a) |
описанието на ангажиментите за реформи и инвестиции е ясно и позволява на Комисията да ги оцени спрямо критериите, посочени в параграф 2; |
б) |
реформите се осъществяват в рамките на периода, обхванат от националния средносрочен фискално-структурен план; |
в) |
до края на периода на корекция се постига значителен напредък в осъществяването на инвестициите; |
г) |
когато е относимо, описанието на реформите и инвестициите включва показатели, позволяващи оценка на тяхното осъществяване и мониторинг. |
4. Наборът от ангажименти за реформи и инвестиции, обуславящи удължаването на периода на корекция, трябва да съответства на ангажиментите, включени в одобрения план за възстановяване и устойчивост на държавата членка по време на прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост съгласно Регламент (ЕС) 2021/241 и на споразумението за партньорство, договорено със съответната държава членка по линия на многогодишната финансова рамка.
Член 15
Преработен национален средносрочен фискално-структурен план
1. Не по-късно от дванадесет месеца преди края на текущия национален средносрочен фискално-структурен план дадена държава членка може да поиска да представи на Комисията преработен национален средносрочен фискално-структурен план преди края на периода, обхванат от националния средносрочен фискално-структурен план, ако са налице обективни обстоятелства, които възпрепятстват изпълнението му в рамките на този период. В този случай преработеният национален средносрочен фискално-структурен план обхваща периода до края на първоначалния период, обхванат от плана.
2. В случай че има ново правителство, съответната държава членка може да представи преработен национален средносрочен фискално-структурен план, обхващащ нов период от четири или пет години в зависимост от нормалната продължителност на нейния законодателен цикъл.
3. Дадена държава членка може да поиска от съответната независима фискална институция да даде становище относно макроикономическата прогноза и макроикономическите допускания, залегнали в основата на плана за нетните разходи, като предостави на независимата фискална институция достатъчно време за изготвяне на становището.
Съответните независими фискални институции започват да дават такива становища, считано от 1 май 2032 г., при условие че са изградили достатъчен капацитет. Липсата на становище от независима фискална институция в разумен срок не е пречка дадена държава членка да представи своя национален средносрочен фискално-структурен план. Когато има такова, становището на независимата фискална институция се прилага към преработения национален средносрочен фискално-структурен план, представен на Комисията.
4. За целите на изготвянето на преразгледан национален средносрочен фискално-структурен план от държава членка в съответствие с параграф 1 или 2 Комисията предава на тази държава членка и на Икономическия и финансов комитет нова референтна траектория или, по искане на тази държава членка, нова техническа информация.
5. Като се взема предвид предишната корекция на съответната държава членка или липсата на такава, новата референтна траектория не допуска съсредоточаване на усилията за фискална корекция в края на периода и по правило не трябва да води до намаляване на тези усилия.
6. Когато е представен преработен национален средносрочен фискално-структурен план, се прилагат членове 12,13, 14 и 16—20.
7. Когато е приложимо, Комисията оценява по-специално дали по преработения национален средносрочен фискално-структурен план трябва да се прилага или да продължи да се прилага удължаване на периода на корекция. В оценката на Комисията се отчита осъществяването на набора от ангажименти за реформи и инвестиции, обуславящи удължаването по първоначалния национален средносрочен фискално-структурен план, и промените по преработения национален средносрочен фискално-структурен план с оглед на трудностите, свързани с държавния дълг.
Член 16
Оценка на националните средносрочни фискално-структурни планове от Комисията
1. Комисията оценява всеки национален средносрочен фискално-структурен план в шестседмичен срок от представянето му. Съответната държава членка и Комисията могат да постигнат съгласие да удължат този срок, ако е необходимо, по правило с не повече от две седмици.
2. При оценката на националния средносрочен фискално-структурен план Комисията проверява дали планът за нетните разходи на всяка държава членка са в съответствие с изискванията за правдоподобно низходяща тенденция на консолидирания държавен дълг до края на периода на корекция или за задържане на консолидирания държавен дълг на разумни равнища под 60 % от БВП, и за свеждане и поддържане на бюджетния дефицит на равнище под 3 % от БВП в средносрочен план.
3. При оценката на националния средносрочен фискално-структурен план Комисията проверява дали плановете за нетните разходи на държавите членки, получили референтна траектория, са в съответствие с изискванията, посочени в членове 6, 7 и 8.
4. Комисията проверява дали националните средносрочни фискално-структурни планове на всички държави членки са в съответствие с изискванията, посочени в член 13.
5. Комисията проучва по отношение на съответната държава членка дали наборът от реформи и инвестиции, обуславящи удължаването на периода на корекция, е в съответствие с член 14.
Член 17
Одобряване на националния средносрочен фискално-структурен план от Съвета
1. По препоръка на Комисията Съветът приема препоръка за залагане на плана за нетните разходи на съответната държава членка и, когато е приложимо, за одобряване на набора от ангажименти за реформи и инвестиции, обуславящи удължаване на периода на корекция и включени в нейния национален средносрочен фискално-структурен план. Тази препоръка на Съвета по правило се приема в срок от шест седмици от приемането на препоръката на Комисията.
2. Когато националният средносрочен фискално-структурен план служи като план за корективни действия, необходим за коригиране на прекомерни макроикономически дисбаланси, съгласно член 31, Съветът одобрява в препоръката си и реформите и инвестициите, необходими за коригиране на тези дисбаланси.
Член 18
Препоръка на Съвета за преработване на националния средносрочен фискално-структурен план
Когато Съветът счита, че националният средносрочен фискално-структурен план не е в съответствие с изискванията, посочени в член 16, параграфи 2, 3 и 5, като отчита оценката на Комисията и по нейна препоръка, той препоръчва на съответната държава членка да представи преработен национален средносрочен фискално-структурен план.
Член 19
Препоръка на Съвета в случай на неизпълнение от страна на държавата членка
По препоръка на Комисията Съветът препоръчва на съответната държава членка референтната траектория, изготвена от Комисията, да служи по правило като план за нетните разходи на държавата членка, когато:
a) |
съответната държава членка не представи преработен национален средносрочен фискално-структурен план в едномесечен срок от препоръката на Съвета, посочена в член 18; |
б) |
Съветът счита, че преработеният национален средносрочен фискално-структурен план не е в съответствие с изискванията, посочени в член 16, параграфи 2, 3 и 5, и позицията му е надлежно обоснована; |
в) |
държавата членка не представи първия си национален средносрочен фискално-структурен план или нов национален средносрочен фискално-структурен план през последната година, обхваната от действащия национален средносрочен фискално-структурен план, в съответствие с член 11, параграф 1. |
В случая, посочен в първа алинея, буква а), съответната държава членка и Комисията могат да постигнат съгласие да удължат този срок, по правило с един месец.
Член 20
Неизпълнение от страна на държава членка на ангажиментите за инвестиции и реформи, обуславящи удължаване на периода на корекция
Когато е допуснато удължаване на периода на корекция за държава членка, но тя не осъществи в задоволителна степен набора от ангажименти за реформи и инвестиции, обуславящи удължаването съгласно член 14, Съветът може, по препоръка на Комисията и в съответствие с член 29, да препоръча преработен план за нетните разходи с по-кратък период на корекция, освен ако не са налице обективни обстоятелства, възпрепятстващи изпълнението в рамките на първоначалния краен срок.
ГЛАВА V
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА НАЦИОНАЛНИТЕ СРЕДНОСРОЧНИ ФИСКАЛНО-СТРУКТУРНИ ПЛАНОВЕ
Член 21
Годишен доклад за напредъка
1. Най-късно до 30 април всяка година всяка държава членка представя на Комисията доклад за напредъка.
2. Годишният доклад за напредъка съдържа по-специално информация за напредъка в изпълнението на плана за нетните разходи, заложен от Съвета, осъществяването на по-общите реформи и инвестиции в контекста на европейския семестър и, когато е приложимо, осъществяването на набора от реформи и инвестиции, обуславящи удължаване на периода на корекция.
3. Всяка държава членка оповестява своя годишен доклад за напредъка публично.
4. Комисията използва информацията, предоставена от държавите членки в годишните им доклади за напредъка, заедно с друга относима информация за целите на изготвянето на оценката, посочена в член 4, параграф 1. Оценката на Комисията се оповестява публично.
5. Държавите членки могат, в съответствие с националната си правна уредба, да обсъждат доклада за напредъка в националните парламенти и с гражданското общество, социалните партньори и съответните заинтересовани страни.
Член 22
Мониторинг от страна на Комисията
1. Комисията проследява изпълнението на националния средносрочен фискално-структурен план, и по-специално плана за нетните разходи, заложен от Съвета, и реформите и инвестициите, обуславящи удължаването на периода на корекция.
2. Комисията създава контролен общ баланс с цел проследяване на натрупаните възходящи и низходящи отклонения на наблюдаваните нетни разходи спрямо плана за нетните разходи, заложен от Съвета, който се занулява след одобряването от Съвета на нов национален средносрочен фискално-структурен план.
3. В контролния общ баланс се вписва дебит, когато наблюдаваните нетни разходи в съответната държава членка за дадена година са над плана за нетните разходи, заложен от Съвета.
4. В контролния общ баланс се вписва кредит, когато наблюдаваните нетни разходи в съответната държава членка за дадена година са под плана за нетните разходи, заложен от Съвета.
5. Натрупаното салдо по контролния общ баланс е сборът от годишните дебити и кредити, посочени в параграфи 3 и 4. То се изразява като проценти от БВП.
6. Дебитите и кредитите се записват ежегодно въз основа на данните за бюджетните резултати.
7. Когато Съветът приеме препоръка съгласно член 25 или 26, в контролния общ баланс на съответната държава членка не се записват отклонения.
Член 23
Участие на независимите фискални институции
1. Държавите членки могат да поискат от съответната независима фискална институция, посочена в член 8а от Директива 2011/85/ЕС, да представи оценка на съответствието на данните за бюджетните резултати, отчетени в годишния доклад за напредъка, с плана за нетните разходи, заложен от Съвета.
2. Когато е приложимо, държавите членки могат да поискат от съответната независима фискална институция да анализира и факторите, на които се дължи отклонението от плана за нетните разходи, заложен от Съвета. Този анализ е необвързващ и допълва анализа на Комисията.
Член 24
Европейски фискален съвет
1. Европейският фискален съвет, създаден с Решение (ЕС) 2015/1937 на Комисията (23), дава съвети относно изпълнението на функциите на Комисията и на Съвета в контекста на многостранното фискално наблюдение, посочено в членове 121, 126 и 136 ДФЕС.
2. При изпълнението на своите задачи Европейският фискален съвет трябва да е напълно независим в рамките на възложените му функции, като изпълнява задълженията си безпристрастно и единствено в интерес на Съюза като цяло. Той не може да търси и не приема указания от правителствата на държавите членки, от институциите и органите на Съюза или от каквито и да било други публичноправни или частноправни субекти.
3. За целите на параграф 1 Европейският фискален съвет изпълнява следните задачи:
a) |
предоставя навременна последваща оценка на прилагането на рамката на Съюза за фискално управление; |
б) |
дава съвети относно подходящата бъдеща фискална позиция за еврозоната като цяло, както и относно адекватните национални фискални позиции, съгласувани с нея, в рамките на правилата на Пакта за стабилност и растеж; |
в) |
по искане на Комисията или на Съвета — дава съвети относно изпълнението на Пакта за стабилност и растеж, включително относно удължаването на срока на прилагане на общата клауза за дерогация в съответствие с член 25, параграф 3 от настоящия регламент; |
г) |
сътрудничи тясно с независимите фискални институции, посочени в член 8а от Директива 2011/85/ЕС, с цел насърчаване на обмена на най-добри практики; |
д) |
отправя предложения за бъдещото развитие на фискалната рамка. |
4. Европейският фискален съвет се състои от председател и четирима членове.
5. Председателят и членовете на Европейския фискален съвет се избират и назначават от Комисията, след консултация с Европейския парламент и Съвета, в рамките на прозрачен процес и въз основа на доказан аналитичен опит и компетентност в сферата на анализа на публичните финанси и макроикономиката. Председателят и членовете на Европейския фискален съвет се определят за срок от три години, с възможност за еднократно подновяване на мандата за още три години.
6. Европейският фискален съвет приема свой процедурен правилник.
7. Веднъж годишно Европейският фискален съвет докладва за дейността си на Европейския парламент, Съвета и Комисията. Всички доклади и становища на Европейския фискален съвет се оповестяват публично.
Член 25
Обща клауза за дерогация
1. По препоръка на Комисията, основана на извършен анализ, Съветът може, по правило в четириседмичен срок, да приеме препоръка, с която да допусне държавите членки да се отклонят от своя план за нетните разходи, заложен от Съвета, в случай на сериозен икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло, при условие че това не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план. Съветът определя едногодишен срок за прилагането на това отклонение.
2. Докато трае сериозният икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло, Комисията продължава да следи устойчивостта на обслужването на дълга и да осигурява координация на политиката и последователна комбинация от политики, при което се отчита измерението на еврозоната и на Съюза.
3. Съветът може по препоръка на Комисията да удължи срока, през който държавите членки може да се отклонят от плановете си за нетните разходи, заложени от Съвета, при условие че сериозният икономически спад в еврозоната или в Съюза като цяло продължава да е налице. Европейският фискален съвет дава становище относно удължаването на срока на прилагане на общата клауза за дерогация. Удължаване може да бъде допуснато повече от веднъж. Всяко удължаване обаче е за допълнителен срок, който не надвишава една година.
Член 26
Национални клаузи за дерогация
1. По искане на държава членка и по препоръка на Комисията, основана на извършен анализ, Съветът може, в четириседмичен срок от препоръката на Комисията, да приеме препоръка, с която допусне съответната държава членка да се отклони от своя план за нетните разходи, заложен от Съвета, когато извънредни обстоятелства извън контрола на държавата членка оказват значително въздействие върху публичните финанси на тази държава членка, при условие че това отклонение не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план. Съветът определя срок за прилагането на това отклонение.
2. По искане на съответната държава членка и по препоръка на Комисията, Съветът може да удължи срока, през който държавата членка може да се отклонява от плана на нетните разходи, заложен от Съвета, при условие че извънредните обстоятелства продължават да са налице. Удължаване може да бъде предоставено повече от веднъж. Всяко удължаване обаче е за допълнителен срок, който не надвишава една година.
ГЛАВА VI
ПРОЗРАЧНОСТ И ОТЧЕТНОСТ
Член 27
Участие на Европейския парламент
1. Европейският парламент участва редовно и по структуриран начин в европейския семестър, за да се увеличат прозрачността, отчетността и припознаването по отношение на взетите решения, по-специално чрез икономическия диалог, посочен в член 28.
2. Комисията предава на Европейския парламент националните средносрочни фискално-структурни планове, представени от държавите членки. Комисията информира Европейския парламент за цялостната си оценка на тези национални средносрочни фискално-структурни планове. Компетентната комисия на Европейския парламент може чрез икономическия диалог, посочен в член 28, да поиска от Комисията да се яви пред нея. В такива случаи Комисията може да бъде приканена да представи своята оценка на националните средносрочни фискално-структурни планове.
3. Председателят на Съвета и Комисията редовно информират Европейския парламент за резултатите от многостранното наблюдение съгласно настоящия регламент.
4. Председателят на Съвета и Комисията включват в своите доклади до Европейския парламент резултатите от многостранното наблюдение съгласно настоящия регламент.
5. Председателят на Еврогрупата докладва ежегодно на Европейския парламент за промените в областта на многостранното наблюдение, свързано с еврозоната.
6. Комисията подготвя и предава на Съвета най-малко посочената по-долу информация и предоставя тази информация на Европейския парламент без неоснователно забавяне:
a) |
оценките на устойчивостта на обслужването на дълга и своята методологична рамка, след като бъдат публикувани; |
б) |
националните средносрочни фискално-структурни планове, представени от държавите членки, включително референтните траектории и плановете за нетните разходи, както и евентуалните им изменения; |
в) |
годишните доклади за напредъка, представени от държавите членки; |
г) |
оценките и препоръките на Комисията до Съвета съгласно членове 17—20 от настоящия регламент; |
д) |
когато е относимо, анализа на Комисията на икономическото и социалното развитие, публикуван като част от европейския семестър; |
е) |
предупрежденията, отправени от Комисията съгласно член 121, параграф 4 ДФЕС; |
ж) |
в случай на прилагане на клаузите за дерогация съгласно член 25 или 26 от настоящия регламент — анализа на Комисията, обосноваващ заключението, че фискалната устойчивост в средносрочен план няма да бъде застрашена. |
7. Компетентната комисия на Европейския парламент може да отправя покани до Комисията най-малко два пъти годишно да представи информация относно резултатите от многостранното наблюдение в рамките на икономическия диалог, посочен в член 28 от настоящия регламент.
Член 28
Икономически диалог
1. За да се насърчи диалогът между институциите на Съюза, по-специално между Европейския парламент, Съвета и Комисията, Европейският парламент може да отправя покани до председателя на Съвета, Комисията и, когато е целесъобразно, председателя на Европейския съвет или председателя на Еврогрупата, да се явят пред Европейския парламент, за да обсъдят насоките за политиката, отправяни от Комисията до държавите членки, заключенията на Европейския съвет и резултатите от многостранното наблюдение съгласно настоящия регламент.
2. Когато е целесъобразно, в контекста на европейския семестър се провеждат консултации с Икономическия и финансов комитет, Комитета за икономическа политика, Комитета по заетостта и Комитета за социална закрила.
3. Заинтересованите страни, по-специално националните парламенти и социалните партньори, участват в рамките на европейския семестър, когато е целесъобразно, във връзка с основни въпроси на политиката в съответствие с разпоредбите на ДФЕС и националните правни и политически норми.
4. Компетентната комисия на Европейския парламент може да отправя покани до председателя на Съвета, Комисията и, когато е целесъобразно, председателя на Европейския съвет или председателя на Еврогрупата, за да обсъдят националните средносрочни структурно-фискални планове, както и другата информация, посочена в член 27, параграф 6.
5. Председателят на Съвета и Комисията в съответствие с член 121, параграф 5 ДФЕС и, когато е целесъобразно, председателят на Еврогрупата докладват всяка година пред Европейския парламент и Европейския съвет за резултатите от многостранното наблюдение.
Член 29
Правило за обосновка
По правило от Съвета се очаква да се съобрази с препоръките и предложенията на Комисията или да обясни публично позицията си.
Член 30
Диалог с отделна държава членка
Компетентната комисия на Европейския парламент може да даде възможност на държава членка, към която Съветът е отправил препоръка съгласно член 121, параграф 4 ДФЕС, да участва в обмен на мнения.
ГЛАВА VII
ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1176/2011
Член 31
Взаимодействие с процедурата при макроикономически дисбаланси
1. Наличието на незадоволително осъществяване, съгласно оценката в съответствие с член 21 от настоящия регламент, на реформите и инвестициите, включени в националния средносрочен структурно-фискален план на дадена държава членка, които са от значение за макроикономическите дисбаланси, се взема предвид:
a) |
от Комисията при извършване на задълбочени прегледи в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011; и |
б) |
от Съвета и Комисията във връзка със съответните им препоръки, когато се преценява дали да се установи наличието на прекомерен дисбаланс и да се препоръча на съответната държава членка да предприеме корективни действия в съответствие с член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. |
Комисията взема предвид всяка информация, която съответната държавата членка счита за относима.
2. Държава членка, по отношение на която е започната процедура при прекомерен дисбаланс в съответствие с член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, представя преработен национален средносрочен фискално-структурен план в съответствие с член 15 от настоящия регламент. Преработеният национален средносрочен фискално-структурен план следва препоръката на Съвета, приета в съответствие с член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011. Представеният преработен национален средносрочен фискално-структурен план подлежи на одобрение от Съвета в съответствие с членове 17—20 от настоящия регламент. Преработеният национален средносрочен фискално-структурен план се оценява в съответствие с член 16 от настоящия регламент.
3. Когато държава членка представи преработен национален средносрочен фискално-структурен план съгласно параграф 2 от настоящия член, този преработен план служи като плана за корективни действия, изискван съгласно член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, и в него се посочват специфичните мерки на политиката, които съответната държава членка е предприела или възнамерява да предприема, както и график за изпълнението на тези мерки.
4. Съветът, в съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1176/2011, въз основа на доклад от Комисията, оценява преработения национален средносрочен фискално-структурен план в срок от два месеца от представянето му. Мониторингът и оценката на изпълнението на преработения план се извършват в съответствие с член 22 от настоящия регламент и членове 9 и 10 от Регламент (ЕС) № 1176/2011.
ГЛАВА VIII
ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 472/2013
Член 32
Взаимодействие с процедурата за засилено наблюдение
1. Чрез дерогация от членове 11 и 21 от настоящия регламент, от дадена държава членка не се изисква да представя национален средносрочен фискално-структурен план или годишен доклад за напредъка, когато спрямо нея се прилага програма за макроикономически корекции и изменения на такава програма в съответствие с член 7 от Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (24).
2. Когато дадена държава членка има действащ национален средносрочен фискално-структурен план и спрямо нея се прилага програма за макроикономически корекции съгласно член 7 от Регламент (ЕС) № 472/2013, този национален средносрочен фискално-структурен план се взема предвид при разработването на програмата за макроикономически корекции.
ГЛАВА IX
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 33
Диалог с държавите членки
Комисията осигурява постоянен диалог с държавите членки. По-специално, за целта Комисията провежда мисии за оценка на социално-икономическото състояние в съответната държава членка и за установяването на всякакви рискове или трудности, свързани със спазването на настоящия регламент. За целите на този диалог Комисията може да потърси становищата на съответните заинтересовани страни, установени в съответната държава членка.
Член 34
Мисии за мониторинг
1. Комисията може да предприеме мисии за мониторинг в държавите членки, към които са отправени препоръки съгласно член 121, параграф 4 ДФЕС.
2. Когато съответната държава членка е държава членка, чиято парична единица е еврото, или държава членка, която участва в Европейския валутен механизъм в рамките на третия етап на Икономическия и паричен съюз, създаден с резолюция на Европейския съвет от 16 юни 1997 (25), Комисията може, когато е целесъобразно, да покани представители на Европейската централна банка да участват в мисиите за мониторинг.
Член 35
Доклад
1. В срок до 31 декември 2030 г. и на всеки пет години след това Комисията публикува доклад относно прилагането на настоящия регламент, който се придружава, когато е целесъобразно, от предложение за изменение на настоящия регламент.
2. В доклада, посочен в параграф 1, се извършва преглед на:
a) |
въпроса доколко настоящият регламент е ефикасен по отношение на постигането на своите цели, определени в член 1; |
б) |
напредъка към постигане на по-тясна координация на икономическите политики и устойчива конвергенция на икономическите резултати на държавите членки. |
3. Докладът се представя на Европейския парламент и на Съвета.
Член 36
Преходни разпоредби
1. За първите национални средносрочни фискално-структурни планове се прилагат следните разпоредби:
a) |
чрез дерогация от член 9, параграф 1, Комисията предава на съответните държави членки предварителни насоки до 21 юни 2024 г. въз основа на последните прогнози на Комисията, а държавите членки представят до 20 септември 2024 г. своите национални средносрочни фискално-структурни планове в съответствие с член 11, освен ако държавата членка и Комисията не постигнат съгласие да удължат този краен срок с разумен период от време. |
б) |
чрез дерогация от член 9, параграф 2, държавите членки могат да поискат провеждането на технически обмен с Комисията по време на месеца преди 21 юни 2024 г.; |
в) |
чрез дерогация от член 11, параграф 3, държавите членки могат да провеждат обществена консултация със социалните партньори, органите на местната власт, организациите на гражданското общество и други заинтересовани страни на национално равнище в съответствие с принципите, установени в член 11, в рамките на подходящи срокове; |
г) |
по време на прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост, ангажиментите, включени в одобрения план за възстановяване и устойчивост на съответната държава членка, се вземат предвид за целите на удължаване на периода на корекция в съответствие с член 14, при условие че планът за възстановяване и устойчивост съдържа значителни реформи и инвестиции, целящи подобряване на фискалната устойчивост и увеличаване на потенциала за растеж на икономиката, а съответната държава членка се ангажира да продължи усилието за реформи през останалия срок на националния средносрочен фискално-структурен план и да поддържа равнищата на национално финансираните инвестиции, осъществени на усреднено ниво в периода, обхванат от плана за възстановяване и устойчивост; |
д) |
когато държава членка поиска изключение от гаранционния механизъм за предотвратяване на съсредоточаването на усилията за фискална корекция в края на периода съгласно член 6, буква в), се вземат предвид проектите, подкрепени със заеми от Механизма за възстановяване и устойчивост, както и националното съфинансиране на програмите, финансирани от Съюза през 2025 г. и 2026 г., при условие че това изключение не застрашава фискалната устойчивост в средносрочен план; |
е) |
като отчитат изключителното въздействие на скорошните икономически сътресения и настоящата несигурност относно прогнозните оценки за потенциален растеж, държавите членки могат да използват по-стабилни динамични редове от получените по общоприетата методика, при условие че използването им е надлежно обосновано от икономическа гледна точка и че натрупаният растеж през прогнозния период остава като цяло в съответствие с резултатите от тази методика. |
2. До 31 декември 2028 г. Комисията съобщава на Европейския парламент и на Съвета предварителните си констатации относно прилагането на настоящия регламент.
Член 37
Отмяна на Регламент (ЕО) № 1466/97
Регламент (ЕО) № 1466/97 се отменя.
Член 38
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 април 2024 година.
За Европейския парламент
Председател
R. METSOLA
За Съвета
Председател
M. MICHEL
(1) ОВ C 290, 18.8.2023 г., стр. 17.
(2) Позиция на Европейския парламент от 23 април 2024 г. (все още непубликувана в Официален вестник) и решение на Съвета от 29 април 2024 г.
(3) Регламент (ЕО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1).
(4) Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6).
(5) Резолюция на Европейския съвет относно Пакта за стабилност и растеж, Амстердам, 17 юни 1997 г. (ОВ C 236, 2.8.1997 г., стр. 1).
(6) Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на регламенти (ЕО) № 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 („Европейски закон за климата“) (ОВ L 243, 9.7.2021 г., стр. 1).
(7) Регламент (ЕС) 2021/1058 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд (OB L 231, 30.6.2021 г., стр. 60).
(8) Регламент (ЕС) 2021/1057 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за създаване на Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1296/2013 (OB L 231, 30.6.2021 г., стр. 21).
(9) Регламент (ЕС) 2021/1056 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за създаване на Фонда за справедлив преход (ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 1).
(10) Регламент (ЕС) 2020/2094 на Съвета от 14 декември 2020 г. за създаване на Инструмент на Европейския съюз за възстановяване с цел подкрепа на възстановяването след кризата с COVID-19 (ОВ L 433 I, 22.12.2020 г., стр. 23).
(11) Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета от 19 май 2020 г. за създаване на Европейски инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) вследствие на избухването на COVID-19 (ОВ L 159, 20.5.2020 г., стр. 1).
(12) Регламент (ЕС) № 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 8).
(13) Регламент (ЕС) № 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).
(14) Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) № 663/2009 и (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).
(15) Решение (ЕС) 2022/2481 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2022 г. за създаване на политическа програма „Цифрово десетилетие“ до 2030 г. (ОВ L 323, 19.12.2022 г., стр. 4).
(16) Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).
(17) Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).
(18) Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).
(19) Регламент (ЕС) 2024/1264 на Съвета от 29 април 2024 г. за изменение на Регламент (EО) № 1467/97 с цел ускоряване и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L, 2024/1264, 30.4.2024 г., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1264/oj).
(20) Директива (ЕС) 2024/1265 на Съвета от 29 април 2024 г. за изменение на Директива 2011/85/ЕС на Съвета относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L, 2024/1265, 30.4.2024 г., ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2024/1265/oj).
(21) https://www.consilium.europa.eu/media/20399/st00tscg26_en12.pdf.
(22) Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1101/2008 на Европейския парламент и на Съвета за предоставянето на поверителна статистическа информация на Статистическата служба на Европейските общности, на Регламент (ЕО) № 322/97 на Съвета относно статистиката на Общността и на Решение 89/382/ЕИО, Евратом на Съвета за създаване на Статистически програмен комитет на Европейските общности (ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 164).
(23) Решение (ЕС) 2015/1937 на Комисията от 21 октомври 2015 г. за създаване на независим консултативен Европейски фискален съвет (ОВ L 282, 28.10.2015 г., стр. 37).
(24) Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1263/oj
ISSN 1977-0618 (electronic edition)