Dan id-dokument hu mislut mis-sit web tal-EUR-Lex
Dokument 52010XC0805(01)
Publication of an amendment application pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs
Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
OB C 212, 5.8.2010, p. 9–15
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.8.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
C 212/9 |
Публикация на заявка за промяна съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
2010/C 212/07
Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката за промяна в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.
ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 510/2006 НА СЪВЕТА
Заявка за промяна съгласно член 9
„MONTASIO“
ЕО №: IT-PDO-0217-0012-10.03.2006
ЗГУ ( ) ЗНП ( X )
1. Рубрика от спецификацията, която подлежи на промяна:
— |
|
Наименование на продукта |
— |
|
Описание на продукта |
— |
|
Географски район |
— |
|
Доказателство за произход |
— |
|
Метод на производство |
— |
|
Връзка |
— |
|
Етикетиране |
— |
|
Национални изисквания |
— |
|
Друго ( ) |
2. Вид на промяната/промените:
— |
|
Промяна на единния документ или на резюмето |
— |
|
Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме |
— |
|
Промяна на спецификацията, за която не се изисква промяна на публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 510/2006) |
— |
|
Временна промяна на спецификацията в резултат от налагането от страна на публичните органи на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 510/2006) |
3. Промяна (промени):
3.1. Метод на производство:
Въвежда се възможността за използване на мляко, добито от четири издоявания.
Липсата на подходящи средства за съхранение на млякото, особено през летните месеци, доведе до въвеждане в стопанствата на съоръжения за охлаждане на млякото с оглед съхранение и подобряване на качествата му.
Вече почти всички стопанства са оборудвани по този начин и затова мандрите събират мляко, което е било подложено на охлаждане, обикновено до достигане на температура между + 4 °C и + 8 °C — температурите за съхранение, предвидени от действащата продуктова спецификация. Въвеждането на автоматични съоръжения за охлаждане и едновременното подобряване на качеството на млякото вече дават възможност за използване в стопанствата на мляко, добито от четири последователни издоявания при значителни икономии на време и средства.
Въвежда се изречението „По отношение на съдържанието на микроорганизми при 30 °C (на ml) и соматичните клетки (на ml), използваното мляко трябва да е в съответствие с и да спазва разпоредбите на Регламент (ЕО) № 853/2004 от 29 април 2004 г.“. Упоменатият регламент на Европейската общност заменя разпоредбата на Директива 92/46/ЕИO, въведена с Постановление на Президента на Републиката № 54 от 14 декември 1997 г., приложение A, глава IV, впоследствие отменено.
Заличава се излишното и подвеждащо ограничение „в рамките на мандрата“, тъй като зреенето може да се извършва в и да се отнася до одобрените стопанства за зреене, а не само производственото предприятие (мандра).
Променят се температурите на затопляне и варене на млякото, тъй като дългогодишният опит, особено при проверките, проведени от страна на независим орган, показа, че предложеният диапазон е твърде тесен по отношение от една страна на измервателните уреди в мандрата (ръчни или механични термометри) даваха известна разлика в сравнение с прецизните уреди, използвани от инспекторите. Освен това различната скорост на пренасяне на топлината (пара — мед, пара — стомана) и „ефектът на доминото“ ни дадоха основание да разширим двата диапазона на въпросните температури. Разширеният интервал на температурите няма особено техническо значение по отношение на температурата при добавяне на сирището, докато при варенето разширеният температурен диапазон позволява да се отстранят проблемите и да се улесни развитието на съдържащите се термофилни млечнокисели бактерии, като се има предвид, че млякото е в съответствие с изискванията, тоест има ниско микробно число.
Въвежда се минимална стойност на температурата през първите 60 дни от зреенето, тъй като проведеното съвместно проучване на Consorzio per la tutela del formaggio „Montasio“ и Istituto lattiero-caseario di Thiene установи, че прекалено ниската температура не само забавя биохимичните процеси при сиренето, но и възпрепятства необходимата загуба на влажност, характерна за сиренето „Montasio“. Освен това минималната температура от + 8 °C може да се прилага до 30-ия ден от зреенето, след което температурата трябва да бъде повишена поради гореспоменатите причини. Няма особен смисъл да се поставя забрана за надвишаване на горната граница на температурата от +12 °C, като се има предвид, че минималният срок на зреене остава непроменен.
Прави се незначителна промяна в стойността на влажността на десетия ден от зреенето, тъй като беше счетено за необходимо да се въведе максимален толеранс от 2 % при стойностите от анализа на влагата, отчетени между 10-ия и 60-ия ден от периода на зреене с оглед да се преодолеят възможните малки отклонения, дължащи се на измерванията на уредите. Освен това се променят някои показатели, отнасящи се до характеристиките на продукта за консумация на шестдесетия ден от зреенето, като максимална влажност (отново в рамките на 2 %), тегло и диаметър на питата (по-ограничителни стойности). Поправката засяга въвеждането на толеранс от 2 %, пропорционално по отношение на определената максимална влажност на 60-ия ден от зреенето. За теглото на питата се предвижда по-малък интервал на отклонение с оглед продуктът да се придържа по-близо до търговския стандарт; диаметърът също се определя по-прецизно, като не се допуска търговска реализация на пити с диаметър повече от 35 cm.
Сиренето като биологичен продукт се влияе от разходни норми, фира в теглото и др. — фактори, които зависят изключително от суровината, най-вече млякото, от метеорологичните условия на средата и др. По тази причина, вместо фиктивно да се разширява анализираният показател, беше счетено за по-коректно от научна и техническа гледна точка да се разреши по-продължителен времеви интервал за зреене, така че продуктът да може да отдели нужното количество вода и да се вмести в рамките на показателите за период на зреене от 60 дни. Така сиренето, което след 10-дневно зреене надвишава определената стойност, не може да се предлага на пазара преди 60-ия ден, а на 60-ия ден се подлага на анализ, за да се провери дали по-високата начална стойност е компенсирана от загубата в теглото по време на зреенето. Ако продуктът не съответства на определената стойност, на партидата следва да се отнеме маркировката за произход (smarchiatura). По същия начин сиренето, което на 60-ия ден от зреенето не притежава предвидените стойности за влага, ще бъде подложено на допълнителна проверка на 90-ия ден от зреенето, преди да получи наименованието „Montasio“. И в този случай, ако продуктът не съответства на определената стойност, партидата ще бъде лишена от маркировка за произход.
Включена е и разпоредба, съгласно която може да се пристъпи към нарязване и опаковане едва след като сиренето е преминало минимален период на зреене от 60 дни.
3.2. Етикетиране:
Прецизира се частта, свързана с обозначаването и представянето на продукта при предлагането му на пазара за консумация. Тази промяна се наложи, за да се предостави по-точна и прецизна информация на потребителя.
Допуска се възможността за еднозначно идентифициране на питите сирене със ЗНП „Montasio“ като „prodotto della montagna“ (планински продукт) чрез поставянето върху страничната стена на табелка с надпис „PDM“, в случай че целият производствен цикъл — от млекопроизводството до зреенето в продължение на най-малко 60 дни, се извършва в зони, считани за планински, съгласно определението в действащото национално законодателство, и включени в производствения район на ЗНП.
РЕЗЮМЕ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 510/2006 НА СЪВЕТА
„MONTASIO“
ЕО №: IT-PDO-0217-0012-10.03.2006
ЗНП ( X ) ЗГУ ( )
Настоящото резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията.
1. Компетентен орган в държавата-членка:
Наименование: |
Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
|||
Адрес: |
|
|||
Тел. |
+39 0646655104 |
|||
Факс |
+39 0646655306 |
|||
Електронна поща: |
saco7@politicheagricole.gov.it |
2. Група:
Наименование: |
Consorzio per la tutela del formaggio Montasio |
|||
Адрес: |
|
|||
Тел. |
+39 0432905317 |
|||
Факс |
+39 0432912052 |
|||
Електронна поща: |
info@formaggiomontasio.net |
|||
Състав: |
Производители/Преработватели ( X ) Други ( ) |
3. Вид продукт:
Клас 1.3 |
Сирена |
4. Спецификация:
(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006)
4.1. Наименование:
„Montasio“
4.2. Описание:
Сирене от краве мляко със средно или дълго зреене, с цилиндрична пита с права или почти права странична стена, плоски или леко изпъкнали основи. Сиренето Montasio се произвежда от непастьоризирано мляко, като се използват единствено естествени млечни закваски или разрешени ферменти; трябва да е преминало най-малко 60-дневен период на зреене и да е със контролирано съдържание на влага, проверявано чрез вземане на проби на 10-ия и 60-ия ден от зреенето. Отглежданите породи са предимно Bruno alpina, Pezzata Rossa Italiana и Pezzata Nera.
По отношение на храненето на кравите, освен използването на зърнени фуражи (предимно царевица и ечемик), то се базира на зелени и сушени фуражи (разнородни и люцернови) и силаж (предимно царевичен). Тези продукти осигуряват около 80—85 % от общото количество и се добиват основно от производствения район. Концентрираните и протеиновите фуражи се закупуват от фуражни заводи, разположени обикновено в производствения район, които използват предимно местни зърнени храни, закупуват протеинови брашна (например соеви и люцернови, произвеждани и на място) и минерални добавки и витамини.
На шестдесетия ден от зреенето сиренето ЗНП „Montasio“ трябва да има следните характеристики: максимална влажност не повече от 36,72 %; мазнини в сухото вещество: най-малко 40 %; тегло: 6—8 kg; диаметър: пита с диаметър 30—35 cm; странична стена: най-много 8 cm; кора: гладка, равномерна и еластична; вътрешност: компактна, с ограничено наличие на шупли; цвят: естествен, леко сламеножълт; аромат: характерен; вкус: пикантен и приятен.
4.3. Географски район:
Производственият район на ЗНП „Montasio“ включва: Friuli-Venezia Giulia: целия регион; Veneto: цялата територия на провинции Belluno и Treviso и част от територията на провинции Padova и Venezia, както следва: „от пресечната точка на граничната линия между провинции Treviso и Padova по продължението ѝ до магистрала Serenissima; по продължение на тази линия до моста на магистралата над река Brenta, след това по продължение на реката до устието“.
4.4. Доказателство за произход:
Всеки етап от производствения процес трябва да бъде контролиран, като всички входящи и изходящи продукти се регистрират. По този начин и чрез вписване на всички участници в производствената верига в специални регистри, водени от контролния орган, както и чрез навременно деклариране на произведените количества пред контролния орган, се гарантира проследимостта на продукта. Всички физически или юридически лица, вписани в съответните регистри, се подлагат на проверка от страна на контролния орган.
Производствената верига включва одобрени и идентифицирани стопанства, които се проверяват чрез взимане на проби. Събирането на млякото, предназначено за сирене със ЗНП „Montasio“, се проследява ежедневно чрез проверка и одобряване на използваните превозни средства, на цистерните за събиране в стопанствата и на съоръженията за топлинна обработка на млякото (млякото за производство на сирене „Montasio“ не трябва да се подлага на пастьоризация). Произведеното сирене „Montasio“ веднага се обозначава със специалните калъпи за маркиране, които указват не само идентификационния код на производителя, но и годината/месеца и деня на производство. Регистрирането на всички данни, отнасящи се до производството на „Montasio“, се извършва на подходящ хартиен носител, а при възможност и онлайн по електронен път.
Помещенията на стопанствата за производство на мляко, мандрите и стопанствата за зреене трябва да бъдат разположени в производствения район.
4.5. Метод на производство:
Млекопроизводството, млекопреработката, зреенето и операциите по маркиране на сиренето „Montasio“ трябва да се извършват в рамките на района, определен в точка 4.3.
След подсирването на млякото с телешко сирище, сиренината се разбива до получаване на тесто на бучки с размери на оризово зърно, което след подгряване се подлага на осоляване и средно или дълго зреене. Зреенето на „Montasio“ трябва да продължи най-малко шестдесет дни при температура, не по-ниска от 8 °C през първите тридесет дни и по-висока от тази през останалия период на зреене.
Всички движения на партидите „Montasio“ с период на зреене под 60 дни се регистрират както от мандрата, така и от стопанството, където се извършва зреенето, като за целта се използват хартиени носители или онлайн по електронен път.
4.6. Връзка с географската среда:
Природните фактори са свързани с климатичните условия на производствения район, предимно планински и подпланински, в който все още се практикува високопланинската и ливадна паша, оказващи влияние на качеството на фуражите, използвани при храненето на млечните крави.
Сиренето „Montasio“ е включено в ценови листи от San Daniele и Udine (1773—1775 г.). Това доказва, че „Montasio“ се е търгувало, и следователно не представлява местно производство, предназначено само за лично потребление. Освен това при съпоставка на цените се оказва, че „Montasio“ се оценява много по-високо от други подобни сирена, произвеждани в съседните райони. Това несъмнено се дължи както на аромата и вкуса му, така и на основната му характеристика, а именно — че е дълготрайно, зряло сирене, което може да служи като предмет на размяна или търговия. Силната връзка на сиренето „Montasio“ с производствения район се доказва и от силния тласък, който производството на това сирене оказва върху развитието на кооперативните структури. Около 1880 г. в Cadore възниква първата кооперативна структура в млекопреработвателния сектор — така наречените „latterie turnarie“ (мандри кооперативи), които доста бързо се разпространяват във Friuli и Veneto и към 1915 г. (в навечерието на Първата световна война) достигат внушителната цифра от около 350 кооперативни структури с предмет на дейност производство и търговия на сиренето „Montasio“.
Допълнително доказателство за връзката на ЗНП „Montasio“ с района на производство се явява създаването на „Scuola di Caseificio“ (училище по млекопреработка), основано през 1925 г. във Friuli Venezia Giulia, което в миналото е подготвяло специалисти по млечни продукти за мандрите в източната част на Veneto и във Friuli Venezia Giulia. През двадесетте години на ХХ в. производственият район вече съвпада с района, документиран впоследствие.
Сиренето „Montasio“ и характерната му техника на производство бързо се разпространяват във Friuli и източните части на Veneto не само благодарение на човешкия фактор и използваното оборудване (като създаването на „caseifici turnari“ или основаването на „Scuola per Tecnici Caseari“), дотолкова, че през шестдесетте години на ХХ в. е достигната внушителната цифра от над 650 действащи мандри, но и това развитие не би било така стабилно без благоприятното въздействие на околната среда, където първоначално се разпространява този метод на производство.
По принцип източната част на Италия както преди, така и сега се характеризира с високи количества на дъждовете през пролетния и есенния сезон, а това се отразява благоприятно на разпространението на ливадите и на отглеждането на житни култури (пшеница и ечемик), които са основни за храненето на добитъка. Освен това от съществено значение е и развитието на царевичната култура, както и използването на царевицата като пресен и силажиран фураж. От няколко години за производствения район е характерно и отглеждането на соя, използвана като протеинова добавка.
Средата, в която се е развило сиренето „Montasio“, несъмнено притежава микробиологични характеристики, подходящи за неговото развитие и разпространение. Всъщност сиренето „Montasio“ се характеризира с наличието на термофилна бактериална флора, което открай време позволява получаването на един уникален продукт в спектъра от млечни продукти, тъй като то може да се консумира както прясно (в наши дни след минимален период на зреене 2 месеца, а преди няколко десетилетия дори при зреене само от 1 месец нататък), така и отлежало повече от 36 месеца, без да се разваля, като при това с времето се променят органолептичните му качества, ароматът и вкусът, благодарение именно на естествено разпространените по ливадите/пасищата в района на производство микроорганизми.
Това става видно още повече, ако сравним сиренето „Montasio“ с високопланински сирена от съседни райони, чиито исторически, традиционни и екологични характеристики са довели до различни производствени техники в зависимост от желания вид на произвежданото сирене — прясно или узряло в продължение на 6—8 месеца.
Подобряването на техниките в животновъдството, рационализацията на земеделските техники и въвеждането на все по-стриктни санитарни изисквания при доенето породи необходимостта да се обогатява млякото само с подсирващи микроорганизми, полезни за производството на „Montasio“, и по тази причина беше изследвано и се разпространи използването на млечни закваски (богати на коки и с малко съдържание на пръчици) от мляко от производствения район, докато в други близки райони се e наложило използването на суроватъчна закваска (богато съдържание на пръчици).
4.7. Контролен орган:
Наименование: |
CSQA Certificazioni srl |
|||
Адрес: |
|
|||
Тел. |
+39 0445313011 |
|||
Факс |
+39 0445313070 |
|||
Електронна поща: |
csqa@csqa.it |
4.8. Етикетиране:
Идентифицирането на продукта се извършва чрез маркиране при производителя с помощта на персонализирани форми, при което се отпечатва кодът на мандрата, знакът на провинцията и датата на производство. „Марката за произход“ на ЗНП „Montasio“ е съставено от думата „montasio“, изписана с наклонени букви, направо и на обратно (фиг. 1).
Тази „марка за произход“ се поставя на цялата продукция на асоциираните или независими стопанства, при условие че е произведена при спазване на продуктовата спецификация.
фцѕура 1
Логото на наименованието е съставено от стилизирано „M“ с главна буква и разположен под него надпис „Montasio“.
фцѕура 2
В случай че целият производствен процес, от млекопроизводството до зреенето с продължителност най-малко 60 дни, се извършва в зони, съставляващи производствения район на сиренето ЗНП „Montasio“, и считани за планински съгласно определението в действащото национално законодателство, на етикета на сиренето може да се впише текстът „prodotto della montagna“ (планински продукт). За тази цел върху страничната стена на питата се поставя специална табелка с надпис PDM, съкращение на „prodotto della montagna“.
При желание от страна на всички асоциирани или независими производители за сирената, зрели в продължение на повече от 100 дни, Consorzio per la Tutela del Formaggio Montasio може да постави топъл печат на логото на наименованието (фиг. 2) в предназначеното за целта поле на стената на питата, след извършена проверка от своя страна.
(1) OB L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.