This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C2007/020/12
Case C-478/06: Reference for a preliminary ruling from the Efetio Athinon (Greece) lodged on 21 November 2006 — Kokkoris D. Tsanas K. EPE and Others v GlaxoSmithKline Anonimi Emporiki Viomikhaniki Etairia Farmakeftikon Proionton
Дело C-478/06: Искане за даване на преюдициално заключение, представено от Trimeles Efeteion Athinon (Гърция) на 21 ноември 2006 г. — Kokkoris D. Tsánas K. E.P.E./GlaxoSmithKline AEVE Farmakeftikon Proïonton
Дело C-478/06: Искане за даване на преюдициално заключение, представено от Trimeles Efeteion Athinon (Гърция) на 21 ноември 2006 г. — Kokkoris D. Tsánas K. E.P.E./GlaxoSmithKline AEVE Farmakeftikon Proïonton
OB C 20, 27.1.2007, p. 9–10
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
OB C 20, 27.1.2007, p. 8–9
(BG, RO)
27.1.2007 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
C 20/8 |
Искане за даване на преюдициално заключение, представено от Trimeles Efeteion Athinon (Гърция) на 21 ноември 2006 г. — Kokkoris D. Tsánas K. E.P.E./GlaxoSmithKline AEVE Farmakeftikon Proïonton
(Дело C-478/06)
(2007/C 20/12)
Език на производството: гръцки
Препращаща юрисдикция
Trimeles Efeteion Athinon (Гърция)
Страни в главното производство
Ищец: Kokkoris D. Tsánas K. E.P.E.
Ответник: GlaxoSmithKline AEVE Farmakeftikon Proïonton
Преюдициални въпроси
1) |
Когато отказът на предприятие с господстващо положение да изпълни изцяло заявките на търговци на фармацевтични продукти на едро, е продиктуван от намерението му да ограничи износната им дейност и по такъв начин да намали вредите, нанесени му от паралелната търговия, представлява ли отказът per se злоупотреба по смисъла на член 82 ЕО? Свързан ли е отговорът на този въпрос с факта, че паралелната търговия носи големи печалби за търговците на едро поради ценовите разлики, произтичащи от намесата на държавата, в държавите-членки на Европейския съюз, тоест от факта, че на фармацевтичния пазар не са налице условия на истинска конкуренция, а има силна държавна намеса? На последно място, уместно ли е националният съдия да прилага по един и същи начин общностните конкурентноправни норми както към конкурентно функциониращи пазари, така и към тези, при които конкуренцията е нарушена поради намеса от страна на държавата? |
2) |
Ако Съдът счита, че поради посочените по-горе причини ограничаването на паралелната търговия не съставлява практика на злоупотреба във всеки случай, в който то е наложено от предприятие с господстващо положение, как може да се прецени дали е налице злоупотреба? По-специално: |
2.1) |
Уместно ли е да се използват за критерии процентното надвишаване на обичайното вътрешно потребление и/или загубите, понесени от предприятие с господстващо положение спрямо общия му оборот и общата му печалба? При положителен отговор на този въпрос, по какъв начин трябва да се определят процентният размер на надвишение и този на загубите (последният — определен като процент от оборота и общите печалби), над които въпросното поведение би могло да се квалифицира като злоупотреба? |
2.2) |
Подходящо ли е да се използва подход, основан на преценка на интересите и ако това е така кои са интересите, които подлежат на такава преценка? По-конкретно:
|
2.3) |
Какви други критерии и подходи е уместно да се прилагат в настоящия случай? |