EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C:2010:117E:FULL
Official Journal of the European Union, CE 117, 06 May 2010
Официален вестник на Европейския съюз, CE 117, 06 май 2010г.
Официален вестник на Европейския съюз, CE 117, 06 май 2010г.
ISSN 1830-365X doi:10.3000/1830365X.CE2010.117.bul |
||
Официален вестник на Европейския съюз |
C 117E |
|
![]() |
||
Издание на български език |
Информация и известия |
Година 53 |
Известие № |
Съдържание |
Страница |
|
I Резолюции, препоръки и становища |
|
|
РЕЗОЛЮЦИИ |
|
|
Европейски парламент |
|
|
Вторник, 24 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/01 |
||
2010/C 117E/02 |
||
2010/C 117E/03 |
||
2010/C 117E/04 |
||
2010/C 117E/05 |
||
2010/C 117E/06 |
||
2010/C 117E/07 |
||
2010/C 117E/08 |
||
2010/C 117E/09 |
||
2010/C 117E/10 |
||
2010/C 117E/11 |
||
2010/C 117E/12 |
||
2010/C 117E/13 |
||
2010/C 117E/14 |
||
|
Сряда, 25 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/15 |
||
2010/C 117E/16 |
||
2010/C 117E/17 |
||
2010/C 117E/18 |
||
2010/C 117E/19 |
||
2010/C 117E/20 |
||
2010/C 117E/21 |
||
2010/C 117E/22 |
||
2010/C 117E/23 |
||
2010/C 117E/24 |
||
2010/C 117E/25 |
||
2010/C 117E/26 |
||
|
Четвъртък, 26 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/27 |
||
2010/C 117E/28 |
||
2010/C 117E/29 |
||
2010/C 117E/30 |
||
2010/C 117E/31 |
||
2010/C 117E/32 |
||
2010/C 117E/33 |
||
2010/C 117E/34 |
||
|
III Подготвителни актове |
|
|
Европейски парламент |
|
|
Вторник, 24 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/35 |
||
2010/C 117E/36 |
||
2010/C 117E/37 |
||
2010/C 117E/38 |
||
2010/C 117E/39 |
||
2010/C 117E/40 |
||
2010/C 117E/41 |
||
|
Сряда, 25 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/42 |
||
2010/C 117E/43 |
||
2010/C 117E/44 |
||
2010/C 117E/45 |
||
2010/C 117E/46 |
||
2010/C 117E/47 |
||
2010/C 117E/48 |
||
2010/C 117E/49 |
||
|
Четвъртък, 26 март 2009 г. |
|
2010/C 117E/50 |
||
Легенда на използваните символи
(Посочената процедура се базира на предложеното от Комисията правно основание) Политически изменения: нов или изменен текст се обозначава с получер курсив; заличаванията се посочват със символа▐ . Технически поправки и промени от страна на службите: нов или променен текст се обозначава с курсив; заличаванията се посочват със символа ║. |
BG |
|
I Резолюции, препоръки и становища
РЕЗОЛЮЦИИ
Европейски парламент СЕСИЯ 2008—2009 Заседания от 24 до 26 март 2009 г. Протоколите от тази сесия са публикувани в ОВ C 236 E, 1.10.2009 г. ПРИЕТИ ТЕКСТОВЕ
Вторник, 24 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/1 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Приоритети на Европейския съюз във връзка с 64-ата сесия на Общото събрание на ООН
P6_TA(2009)0150
Препоръка на Европейския парламент от 24 март 2009 г. до Съвета относно приоритетите на Европейския съюз във връзка с 64-ата сесия на Общото събрание на ООН ((2009/2000(INI))
2010/C 117 E/01
Европейският парламент,
като взе предвид предложението за препоръка до Съвета, внесено от Alexander Graf Lambsdorff от името на групата ALDE относно приоритетите на ЕС във връзка с 64-ата сесия на Общото събрание (ОС) на ООН (B6-0034/2009),
като взе предвид препоръките на Европейския парламент от 9 юли 2008 г. до Съвета относно приоритетите на ЕС за 63-тата сесия на ОС на ООН (1),
като взе предвид приоритетите на ЕС за 63-тата сесия на ОС на ООН, приети от Съвета на 16 юни 2008 г. (9978/2008),
като взе предвид 63-тата сесия на ОС на ООН, по-специално резолюциите на този орган относно „Сътрудничество между ООН и Интерпарламентарния съюз“ (2), „Конвенция за забраната на използването на ядрените оръжия“ (3), „Договорът за пълна забрана на ядрените опити“ (4), „Конвенцията за забрана на разработването, производството и натрупването на запаси от бактериологически (биологически) и токсични оръжия и за тяхното унищожаване“ (5), „Мораториум върху прилагането на смъртното наказание“ (6), „Защита на човешките права и основните свободи в процеса на противодействие на тероризма“ (7), „Положението с правата на човека в Корейската народно-демократична република“ (8)„Положението с правата на човека в Ислямската република Иран“ (9), „Декларацията от Доха за финансирането за развитие: заключителен документ относно последващите действия във връзка с Международната конференция относно финансиране на развитието и преглед на изпълнението на Консенсуса от Монтерей“ (10), „Положението с правата на човека в Мианмар“ (11), „Действия, свързани с развитието“ (12), „Укрепване на отдела за политически въпроси“ (13), „Програмен бюджет за двугодишния период 2008-2009 г.“ (14), както и „Предложение за програмен бюджет за двугодишния период 2010-2011 г.“ (15),
като взе предвид своята резолюция от 14 януари 2009 г. относно развитието на Съвета на ООН по правата на човека, включително ролята на ЕС (16),
като взе предвид своята резолюция от 18 декември 2008 г. относно перспективите за развитие на изграждането на мира и изграждането на нации в следконфликтни ситуации (17),
като взе предвид член 114, параграф 3, и член 90 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по външни работи и становището на комисията по развитие (A6-0132/2009),
А. |
като има предвид, че след четири години на държавите-членки на ООН трябва да се напомни за техния ангажимент за реализиране на амбициозните цели от заключителния документ на Световната среща на върха през 2005 г., приет в Ню Йорк на 16 септември 2005 г.; |
Б. |
като има предвид, че само една глобална, ефективна и всеобхватна многостранна система може да се справи с многобройните и взаимно свързани предизвикателства и заплахи, пред които са изправени нациите, обществата и гражданите, като например тези, свързани с мира, стабилността и сигурността на хората и предизвикателствата, поставяни от бедността, изменението на климата, енергийната сигурност и последиците от световната икономическа и финансова криза; |
В. |
като има предвид, че 63-тата сесия на ОС на ООН взе важни решения по редица въпроси, отнасящи се до плана за реформа, включително подобрения в управлението на човешките ресурси и в правораздаването, частичното укрепване на отдела по политически въпроси и започването на междуправителствени преговори по реформата на Съвета за сигурност; |
Г. |
като има предвид, че ОС на ООН по предложение на Третия комитет прие серия от важни резолюции по широк спектър от въпроси, свързани с правата на човека, социални и хуманитарни проблеми, включително три резолюции за отделни страни, както и незадължителния протокол към Международния пакт за икономически, социални и културни права; |
Д. |
като има предвид, че благодарение на инициативата „Да работим като един“ (Delivering as One) и работата на двамата съизпълнители, прагматично беше постигнат съществен напредък в изпълнението на някои от реформите за хармонизиране на ООН; като има предвид, че трябва да се консолидират постиженията и да се постигне по-нататъшен напредък в областите, определени от 63-тата сесия на ОС на ООН; |
Е. |
като има предвид, че неуспехът на реформирането на органи като Съвета за сигурност и Икономическия и социален съвет на ООН би могъл да доведа до това неформални групи като Г8 или Г20 да се опитат да изместят световните институционални структури; |
Ж. |
като има предвид, че Европейският съюз трябва да насърчава това, което той твърдо смята за универсални ценности, като полага усилия да избягва поляризирането на позициите; |
З. |
като има предвид от друга страна, че сътрудничеството между Генералния секретариат на ООН и институциите на ЕС никога не е било толкова тясно и че то отразява споделените ценности, цели и интереси на двете организации; |
И. |
като има предвид необходимостта от по-нататъшно укрепване на оперативния капацитет на ООН в областта на дейностите по мира и сигурността, и като има предвид, че сътрудничеството между ЕС и ООН в опазването на мира представлява крайъгълен камък на мира и сигурността в глобален мащаб; |
Й. |
като има предвид нарасналия брой загинали сред мироопазващите сили на ООН и като има предвид, че трябва да бъдат предприети всички възможни мерки за защита на тези работници; |
К. |
като има предвид, че ЕС и САЩ са стратегически партньори и е в техен общ интерес е да се изправят заедно срещу общите заплахи и предизвикателства в новия глобален сценарий, като се опират на международното право и многостранни институции, и особено на ООН; като има предвид, че изявлението на новия постоянен представител на САЩ в ООН, Susan Rice, дава знак за подновен ангажимент за конструктивно участие в ООН; |
Л. |
като има предвид, че в своята декларация до Съвета на ООН по правата на човека на 19 септември 2008 г. Европейският съюз показа, че следните елементи от заключителния документ за Конференцията за преглед на изпълнението на договореностите от Дърбан биха били неприемливи (така наречените „червени линии“ на ЕС): (1) специален избор на един регион на света; (2) повторното отваряне на Декларацията от Дърбан с включването на забрана на „охулване на религията“, целяща ограничаване на свободата на словото и налагането на цензура, присъща на ислямските закони срещу богохулството; (3) съставяне на приоритетен ред сред жертвите; и (4) политизиране или поляризиране на дискусията; |
M. |
като има предвид, че в контекста на задълбочаваща се световна рецесия, развиващите се страни биха могли да се върнат с десетилетия назад в резултат на спада на цените на стоките, по-слабия приток на инвестиции, финансовата нестабилност и спада в паричните преводи и като има предвид, че стойността на поетите от ЕС ангажименти за помощ ще спадне близо с 12 милиарда долара годишно, тъй като те се изразяват като процент от БВП на държавите-членки; |
1. |
Отправя до Съвета следните препоръки:
|
*
* *
2. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и, за сведение, на Комисията. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0339.
(2) A/RES/63/24.
(3) A/RES/63/75.
(4) A/RES/63/87.
(5) A/RES/63/88.
(6) A/RES/63/168.
(7) A/RES/63/185.
(8) A/RES/63/190.
(9) A/RES/63/191.
(10) A/RES/63/239.
(11) A/RES/63/245.
(12) A/RES/63/260.
(13) A/RES/63/261.
(14) A/RES/63/264 A-C.
(15) A/RES/63/266.
(16) Приети текстове, P6_TA(2009)0021
(17) Приети текстове, P6_TA(2008)0639.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/7 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Една година след Лисабон: партньорството Африка–ЕС в действие
P6_TA(2009)0151
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно „Една година след Лисабон: партньорството Африка–ЕС в действие“ (2008/2318(INI))
2010/C 117 E/02
Европейският парламент,
като взе предвид Съвместната стратегия Африка–ЕС („съвместната стратегия“) и първия план за действие (2008-2010 г.) за прилагане на стратегическото партньорство Африка–ЕС, приети от държавните и правителствени ръководители на ЕС и Африка по време на срещата им в Лисабон на 8 и 9 декември 2007 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Една година след Лисабон: партньорството Африка–ЕС в действие“ (COM(2008)0617),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения на 10 ноември 2008 г. относно „Една година след Лисабон: партньорството Африка–ЕС в действие“,
като взе предвид съвместния доклад за напредъка в прилагането на съвместната стратегия Африка–ЕС и свързания с нея първи план за действие (2008-2010 г.), приет от министерската тройка Африка-ЕС на 21 ноември 2008 г. в Адис Абеба, Етиопия,
като взе предвид записката от 17 декември 2008 г. на специалната комисия на Панафриканския парламент за връзки с Европейския парламент и специалната делегация на Европейския парламент за връзки с Панафриканския парламент до действащите председателства и комисии на Африканския съюз (АС) и ЕС относно ролята на Панафриканския и Европейския парламент при изпълнението и мониторинга на съвместната стратегия,
като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2007 г. относно актуалното състояние на отношенията между ЕС и Африка (1),
като взе предвид своята резолюция от 17 ноември 2005 г. относно стратегия за развитие за Африка (2),
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африканския, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (3), изменено със споразумението за изменение на споразумението за партньорство, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. (4) („споразумението от Котону“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството (5),
като взе предвид членове от 177 до 181 от Договора за ЕО,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по развитие и становището на Комисията по международна търговия (A6-0079/2009),
A. |
като има предвид, че целта за изкореняване на бедността трябва да продължи да заема централно място в съвместната стратегия; |
Б. |
като има предвид, че половината от населението на Африка все още живее в бедност и че Африка е единственият континент, който не бележи напредък в постигането на Целите на хилядолетие за развитие (ЦХР), особено по отношение на намаляването на бедността, детската смъртност, майчиното здраве и борбата срещу ХИВ/СПИН и малария; |
В. |
като има предвид, че съвместната стратегия има за цел да надскочи темите за развитието, Африка и институциите и да обхване по-широка гама от африкански и световни въпроси, в сравнение с миналото, като енергетиката, изменението на климата и сигурността, и да бъде приобщен по-широк кръг от неинституционални участници; |
Г. |
като има предвид, че през последната година е изградена институционалната структура и новаторски работни методи на съвместната стратегия, но е постигнат много малък напредък на място; |
Д. |
като има предвид, че въпреки изричното признаване в съвместната стратегия на основната роля на Панафриканския и Европейския парламент „да извършват преглед на напредъка и да осигуряват политическо ръководство на партньорството“, те все още предстои да бъдат включени по всякакъв конструктивен и смислен начин в създаването, приспособяването и контрола на съвместната стратегия; |
Е. |
като има предвид, че участието на гражданското общество и на местните органи, особено от африканска страна, в прилагането на съвместната стратегия досега беше минимално; |
Ж. |
като има предвид, че бяха предоставени много малко нови финансови средства за прилагане на съвместната стратегия и на практика съответните източници на финансиране бяха изцяло програмирани преди приемането на съвместната стратегия; |
З. |
като има предвид, че включването на Европейския фонд за развитие (ЕФР) в бюджета на ЕС, за което Парламентът неколкократно е призовавал, би позволило по-голяма приемственост между политиките и парламентарния контрол на разходите за развитие; |
И. |
като има предвид, че делът на Африка в световната търговия намалява и Африка се изключва от възможностите, които предлага глобализацията; |
Й. |
като има предвид, че изнасянето на капитали, особено незаконното изнасяне на капитали, ежегодно води до отлив от милиарди евро от африканските икономики, докато „източването на мозъци“ ограбва по-голямата част от интелектуалния капацитет на континента, необходим за бъдещото му развитие; |
К. |
като има предвид, че производството на храни и продоволствената сигурност в Африка все по-малко съставляват политически приоритети и през последното десетилетие изпитват остър недостиг на инвестиции, което е възможно да има катастрофални последици, както показа неотдавнашната криза на цените на храните; |
Л. |
като има предвид, че Африка не е представено в достатъчна степен в международните организации и многостранните форуми, които вземат решения по голяма част от въпросите, засягащи бъдещето на континента; |
М. |
като има предвид, че дългогодишните отношения между ЕС и Африка придобиват вече ново значение с появата на сцена на нетрадиционните донори, чиито програми и приоритети за Африка представляват нови рискове и предизвикателства; |
Н. |
като има предвид, че е от съществено значение да се установи съгласуваност и да се избягва припокриване между институциите, участващи в осъществяването на съвместната стратегия, и институциите, които отговарят за съществуващите отношения като Споразумението от Котону, Евросредиземноморската стратегия и Стратегическото партньорство между Южна Африка и ЕС; |
О. |
като има предвид, че преразглеждането на Споразумението от Котону през 2009 г. ще има за цел да хвърли светлина върху бъдещите взаимоотношения между държавите от АКТБ и Африканския съюз; |
П. |
като има предвид, че равнищата на осведоменост относно целите и действията съгласно съвместната стратегия са тревожно ниски, и че – предимно в Африка – обществената осведоменост и приобщаването към стратегическото партньорство между Африка и ЕС са пряко свързани със способността на съвместната стратегия да доведе до непосредствени и осезаеми резултати, които да са в състояние да повишат жизнения стандарт на населението в Африка; |
Р. |
като има предвид, че при партньорството следва се отчете, че независимо че „партньорството между равни“ означава, че ЕС и Африканския съюз са равни по отношение на участието в дискусията и определянето на политиката, то трябва да отговори на суровата действителност, при която двата континента и техните институции далеч не са равни по отношение на институционалното развитие, капацитета за вземане на решения и ресурсите; |
Изграждане на структура на отношенията между ЕС и Африка
1. |
Приветства факта, че една година след приемането на съвместната стратегия най-сетне са установени и започнаха да функционират основните компоненти на институционалната структура за нейното прилагане, подкрепени от план за действие с набелязани цели и графици за изпълнение, както и че е постигнат известен напредък в прилагането на съвместната стратегия и свързаните с нея тематични партньорства; независимо от това изразява съжаление от факта, че до края на първата година от прилагането, някои партньорства все още са в процес на определяне на работните методи и не са набелязали цели, графици за изпълнение и отпускане на бюджетни средства; |
2. |
Приветства факта, че през първата година след подписването на съвместната стратегия ЕС и Африканският съюз се срещаха толкова често, както никога преди това; |
3. |
Призовава Комисиите и държавите-членки на ЕС и АС приоритетно да завършат изграждането на тази институционална структура чрез развиване на парламентарния компонент и компонента гражданско общество и местните власти, които следва да движат и подкрепят процеса, като му придават прозрачност и демократична легитимност; |
4. |
Приветства създаването на екипи за изпълнение от ЕС с участието на заинтересовани държави-членки, не само поради зависимостта на финансирането на съвместната стратегия от приноса на държавите-членки, но също така поради това, че прекият ангажимент от страна на държавите-членки ще допринесе за повишаване на осведомеността, приемствеността и дълготрайността на действията, предвидени в плана за действие; |
5. |
Настоятелно призовава институциите, които са отговорни за прилагането на съвместната стратегия, изцяло да се съсредоточат върху резултатите, които е необходимо да бъдат постигнати, като се има предвид, че срокът за изпълнение на първия план за действие е по-малко от три години (2008-2010 г.); |
Роля на парламентите
6. |
Отново отправя искане до Комисиите на ЕС и АС да предприемат активни действия за включване на Европейския и Панафриканския парламент в прилагането, контрола и предоставянето на политически насоки за съвместната стратегия, в съответствие с положението им на ключови компоненти на нейната институционална структура; |
7. |
Подчертава ролята на междупарламентарните органи между Европейския парламент и Африканския парламент като Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС и Парламентарната асамблея на Евромед, за укрепване на мира и сигурността, доброто управление и демокрацията, както и в качеството им на ефективни платформи за сътрудничество и решаване на въпроси от общ интерес; |
8. |
Отбелязва факта, че на 11-то заседание на министерско равнище на Тройката Африка-ЕС беше одобрен първият годишен доклад за напредъка в прилагането на съвместната стратегия и свързания с нея първи план за действие, към който гореспоменатото съобщение на Комисията съставлява приносът на ЕС; |
9. |
Въпреки това изразява съжаление, че докладът беше изготвен без допитване до или официално участие на Европейския или Панафриканския парламент; |
10. |
Предлага председателите на Панафриканския парламент и на Европейския парламент системно да присъстват и да се изказват на срещите на високо равнище между ЕС и Африка, за да представят заключенията на двата парламента относно прилагането на плана за действие и предложенията за бъдещата насоченост на съвместната стратегия; |
11. |
Изисква, непосредствено преди пролетното заседание на министерско равнище на Тройката, членовете на Тройката да разменят мнения с представители на компетентните органи от Панафриканския и Европейския парламент, по време на която размяна на мнения парламентите да могат да представят своите предложения и препоръки относно последния съвместен годишен доклад за напредъка; предлага обсъждането на предложенията и препоръките на парламентите да бъде включено в дневния ред на въпросното заседание на министерско равнище на Тройката; очаква в следващия съвместен годишен доклад, приет по време на следващото есенно заседание на министерско равнище на Тройката, да бъде посочено, че тези предложения и препоръки са били взети под внимание; изисква също парламентарните представители да се срещнат с министрите от Тройката в началото или края на есенното заседание на Тройката; |
12. |
Счита, че Панафриканският парламент и Европейският парламент следва да участват на подходящо равнище както в съвместните експертни групи, така и в работната група на АС и ЕС; |
13. |
Приветства факта, че Европейската комисия е учредила програма за подпомагане в рамките на 9-ия ЕФР с бюджет от 55 милиона евро за укрепване на капацитета на институциите на АС; отново настоятелно заявява, че част от този бюджет трябва да бъде предоставен за укрепване на административния и оперативния капацитет на Панафриканския парламент и призовава Комисиите да съставят плановете за действие с цел използването на тези бюджетни средства, при условията на тясно съгласуване с Панафриканския парламент и в сътрудничество с Европейския парламент; |
14. |
Препоръчва частта от бюджета, която е целево заделена за Панафриканския парламент, да се управлява директно от този парламент, когато същият изгради необходимия за това административен капацитет и изпълни съдържащите се във финансовия регламент на ЕС изисквания (по-конкретно в член 56 от него) (6), за да може Комисията да изпълнява бюджета чрез косвено централизирано управление; |
15. |
Приканва Комисиите на ЕС и АС да опростят процедурите, за да се гарантира пряк и ефективен диалог с парламентите, за да се избягват неприемливи закъснения, при условията на надлежно отчитане на особеностите на техните съответни процедури; |
16. |
Отново призовава за включването на ЕФР в бюджета и междувременно изисква от Комисията редовно да информира Европейския и Панафриканския парламент на всички етапи на бюджетния процес; |
Гражданско общество и недържавни участници
17. |
Счита, че, за да бъде наистина „партньорство на широка основа, съсредоточено върху широк кръг хора“, съвместната стратегия трябва ефективно да включва гражданското общество и местните органи и да улеснява тяхното ефективно участие в работата на органите по прилагане на стратегията; |
18. |
Изразява съжаление, че паради това, че планът за действие показва, че всяка страна по споразумението за партньорство между Африка и ЕС е отворена за широк набор от действия, се обръща прекомерно голямо внимание на действията на държавно равнище; подчертава, че е необходимо да се задълбочи и допълнително да се изясни приносът и участието на парламентите и недържавни участници като организации на гражданското общество, местни органи и други недържавни участници в процеса; |
19. |
Приветства Африканския икономически, социален и културен съвет (АИСКС) като средство за изграждане на партньорство между африканските правителства и гражданското общество; въпреки това изразява загриженост по повод на ниското равнище на участие на африканското гражданско общество в прилагането на съвместната стратегия и призовава за незабавно полагане на усилия, особено от африканска страна, за установяване, в тясно сътрудничество със заинтересованите лица, на процедури за установяване, съотнасяне и ефективно приобщаване на представителни африкански недържавни участници; |
20. |
Призовава Европейската комисия да разработи подходящи инструменти за изграждането на капацитет за африканското граждански общество, специално насочени към укрепването на тяхната способност да се ангажират с прилагането на съвместната стратегия; |
Партньорства
21. |
Отбелязва, че в съвместната стратегия следва да се разглеждат и въпроси, които, макар и формално да спадат към различна институционална структура, оказват дълбоко влияние върху бъдещето на Африка и формират облика на отношенията между двата континента, като например споразуменията за икономическо партньорство (СИП) и отношенията между регионалните групи държави, подписали СИП, и други съществуващи регионални групи държави в Африка (включително регионалните икономически общности), второто преразглеждане на Споразумението от Котону, Евросредиземноморската стратегия, стратегическото партньорство между ЕС и Южна Африка, отношенията на Африка с нови участници на световната сцена като Китай и Бразилия; |
22. |
Вярва, че може да се постигне устойчиво, социално и екологично развитие единствено в държави, които предлагат гаранции за мир, демокрация и права на човека; |
23. |
Призовава Европейската комисия, Съвета и африканската страна да гарантират приемственост между тази стратегия и другите европейски политики, които могат да имат неблагоприятно въздействие върху насърчаването на ново стратегическо партньорство между ЕС и Африка, по-специално търговската политика, политиката за опазване на околната среда, политиката за миграция и селскостопанската политика; подчертава, че политическият диалог между ЕС и Африка следва да включва тези въпроси; |
24. |
Подчертава, че, за да се води ефективна борба срещу бедността, която остава сърцевината на съвместната стратегия, стратегическото партньорство между ЕС и Африка трябва да спомага за стимулиране на устойчиво икономическо и социално развитие, привличане на чуждестранни инвестиции и насърчаване на справедлива международна търговия, и да способства за създаване на условия, при които африканските държави да могат постепенно да заемат своето място в световната икономика |
Мир и сигурност
25. |
Приветства постигнатия напредък относно партньорството за мир и сигурност; отбелязва политическия диалог между АС и ЕС относно кризисните положения в Африка и извън нея; подчертава, че в рамките на този диалог е необходимо да бъдат разгледани цял набор от въпроси, свързани с мира и сигурността, от предотвратяване и разрешаване на конфликти до възстановяване след конфликти и изграждане на мира, включително задълбочен диалог относно прилагането на принципа на отговорност за защита; |
26. |
Призовава за отдаване на предимство на изграждането на африканската структура за мир и сигурност; отново подчертава, че ЕФР не е достатъчен източник на финансиране за бъдещо захранване с нови средства на Фонда за мира в Африка; счита, че разходването на средства от ЕФР следва да съответства на определените от Комитета за подпомагане на развитието към Организацията за икономическо сътрудничество (ОИСР/КПР) критерии за официални помощи за развитие; отново отправя призив за окончателно решаване на въпроса с финансирането на Фонда за мира в Африка; |
27. |
Приветства създаването през септември 2008 г. от генералния секретар на ООН Бан Ки-муун на група от видни личности от ЕС и ООН, която да определи начини, по които международната общност може да подкрепи мироопазващите операции на АС, провеждани с мандат на ООН; |
Управление и права на човека
28. |
Посочва, че понятието за управление надхвърля единствено борбата срещу корупцията и следва да бъде мерило за доброто функциониране на определено общество чрез закон и ред, зачитане и активно насърчаване на правата на човека, борбата срещу корупцията, изграждане на благосъстояние и прозрачно и справедливо разпределение на богатството, и наличие на здравни и социални услуги от крайна необходимост; подчертава, че външните участници не трябва да оценяват управлението единствено въз основа на наложени отвън критерии, а въз основа на взаимно договорени и споделени ценности и стандарти; |
29. |
Подчертава значението на устойчивата демокрация, включително доброто управление и демократичното провеждане на избори, която трябва да включва подкрепа за парламентарното изграждане на капацитет и за участието на гражданското общество и местните органи в политическия диалог; |
30. |
Подчертава, че управлението трябва да се подобри двустранно: това не е единствено приоритет за Африка, но също така и за европейската страна, която трябва да подобри управлението и отчетността по отношение на ангажиментите за предоставяне на помощ и по-добро координиране на донорите с оглед по-добро отчитане на т.нар. „сираци“ по отношение на оказваната помощ; подчертава, че националните и континенталните парламенти, недържавните участници и местните органи трябва да изиграят важна роля в тази област; |
31. |
Призовава за засилена подкрепа за съществуващите африкански инициативи като Африканския механизъм за партньорски проверки (APRM), който се явява най-сериозното усилие досега от страна на африканските държави за подобряване на управлението на континента, както и редица инструменти, създадени от АС, които ще повишат съпричастността на Африка към процеса; |
32. |
Изразява сериозна загриженост, че „профилите на управление“, разработени от Комисията за всяка страна от АКТБ, които ще дават насоките за програмите за помощ за развитие във връзка с 2,7 млрд. евро допълнителни средства в рамките на десетия ЕФР, са изготвени без елемент на участие; отбелязва, че допустимостта за получаване на допълнителни средства от държавите бенефициенти е била преценявана според набор от критерии, от които само един е пряко свързан с ЦХР; изразява тревога, че „профилите“ на Европейската комисия рискуват да подронят процеса на АМПП; призовава Европейската комисия да се консултира със и да информира Европейския парламент и Съвета относно последващите действия и използването на тези фондове, за да гарантира, че те са отпуснати за инициативи за управление, за подпомагане на програмата за управление на АС и процеса на АМПП; |
33. |
Призовава диалогът в рамките на партньорството в областта на управлението и правата на човека да разглежда безнаказаността на нарушенията на правата на човека, като се черпи пример от най-добрата практика съгласно националното и международното право, включително работата на международните наказателни съдилища, създадени в Сиера Леоне и Руанда; |
Търговия, икономическо развитие и регионална интеграция
34. |
Счита, що се отнася до партньорството в областта на търговията и регионалната интеграция, че при правилни условия повишаването на търговския обмен е съществен двигател за икономически растеж, при условие че търговските политики са свързани с целите за развитие; следователно приветства целите на това партньорство за подпомагане та африканската регионална интеграция и за укрепване на търговския капацитет на континента; |
35. |
Очаква бързо приключване на кръга преговори за развитие от Доха в рамките на Световната търговска организация (СТО), но настоява това да продължи да бъде кръг от преговори във връзка с развитието, който да благоприятства интеграцията на африканските държави в световната икономика, като ефективно намали субсидиите за селското стопанство, нарушаващи търговията, и премахне субсидиите за износ в селското стопанство; |
36. |
Счита, че ЕС следва да помогне на африканските държави да гарантират, че тяхното селско стопанство е самостоятелно и да подпомогнат основните услуги и уязвимите сектори на местната промишленост; |
37. |
Настоятелно заявява, че окончателните СИП, подписани с африкански държави, трябва да бъдат първите и най-важни инструменти за развитие, които зачитат разнородните капацитети и равнища на развитие на различните бенефициенти; |
38. |
Подчертава факта, че СИП трябва да насърчават, а не да подкопават африканската регионална интеграция; подкрепя усилията на АС да укрепи регионалните икономически общности като основополагащи елементи за регионалната интеграция на континента; |
39. |
Настоятелно призовава Европейската комисия и държавите-членки да изпълнят ангажимента си да предоставят до 2010 г. най-малко 2 млрд. евро под формата на същински „помощи за търговия“, най-големият дял от които трябва да бъде за Африка; призовава за навременно определяне и предвиждане на дела на средствата за помощи за търговия; подчертава, че тези финансови средства следва да бъдат допълнителни средства, а не единствено преобразуване на финансирането по Европейския фонд за развитие; |
40. |
Призовава партньорството да включва по-широката програма за помощи за търговия, включително разработването на инфраструктури, насърчаването на стопанско развитие и по-добро регулиране, включително по-прости и лесни за прилагане правила за произход; |
41. |
Призовава партньорството да включва и икономически аспекти, които, макар и да не са непременно свързани с търговията, имат важни последици за африканските икономики като необходимостта от предприемане на действия за спиране на незаконното изнасяне на капитали и насърчаване на международното регулиране на зоните на „данъчен рай“; |
42. |
Призовава съвместната стратегия да признае и да подкрепи благоприятната роля на мигрантите и националните общности в чужбина за развитието на техните родни страни, като улесни инвестирането от тяхна страна в тези държави и като намали разходите по прехвърлянето на финансови средства; |
Ключови въпроси на развитието
43. |
Настоятелно заявява, що се отнася до партньорството относно Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), че дори и с повече и по-качествени помощи ще бъде трудно да се изпълнят тези цели, поради което настоятелно призовава държавите-членки на ЕС да спазят ангажиментите, които те наскоро отново потвърдиха по време на Конференцията в Доха относно финансирането за развитие, както и по време на Форума на високо равнище в Акра относно ефективността на помощите, особено по отношение на обема на предоставяната от тях помощ, последователността на политиката, съпричастността, прозрачността и разделението на труда между донорите; |
44. |
Отбелязва, че основното здравеопазване и началното и гимназиалното образование са решаващи катализатори за постигане на ЦХР; вследствие на това насърчава африканските държави да превърнат тези области в един от главните приоритети на своите стратегии за намаляване на бедността; призовава партньорството да насърчава подобно развитие, като разгледа ангажимента на Европейската комисия да похарчи поне 20 % от бюджета на Общността за помощи в тези сектори; призовава Комисията да разшири този ангажимент, така че той да обхваща ЕФР; припомня, че всички усилия в тази посока следва да включват лицата с увреждания; в тази връзка приветства резултата от първото заседание на съвместната експертна група и призовава заинтересованите участници да гарантират постигането на напредък пред предстоящата година; |
45. |
Призовава Европейската комисия да предприеме спешни мерки за изпълняване на своите ангажименти в областта на здравеопазването във връзка със заключенията и препоръките в доклада от 2009 г. на Европейската сметна палата относно „Помощта на ЕО за развитие на здравните служби в държавите от Африка на юг от Сахара“; подчертава колко е важно увеличаването на помощта от Европейската комисия за здравния сектор в държавите от Африка на юг от Сахара по време на 10-ия междинен преглед на ЕФР в подкрепа на ангажимента към ЦФР, свързани със здравеопазването; |
46. |
Насърчава държавите-членки на ЕС и АС да обърнат по-голямо внимание на продоволствената сигурност в Африка и на независимостта на държавите по отношение на храните, както и да подкрепят действия за увеличаване на производителността и конкурентоспособността на африканското селско стопанство, по-специално производството на храни за местните пазари и насърчаване създаването на „зелени пояси“ около градовете; |
47. |
Призовава държавите-членки да включат в своите разисквания, в рамките на и извън съвместната стратегия ЕС-Африка, въпроса за справедливото разпределение на благата, получени като резултат от експлоатирането на природните ресурси; настоява, че националните приходи от природни ресурси следва приоритетно да бъдат по-справедливо разпределяни, за да се удовлетворят основните потребности на населението, по-специално в областта на здравеопазването, образованието, опазването на природните ресурси и на околната среда, като по този начин се подпомага постигането на ЦХР; |
48. |
Изразява загриженост, че последният период на рекорден растеж на Африка ще бъде последван от глобален икономически спад и подчертава, че континентът би могъл да се върне с десетилетия назад в своето развитие в резултат на спада в цените на стоките, по-слабия приток на инвестиции, финансовата нестабилност и спада в паричните преводи; |
Други аспекти на стратегията
49. |
Припомня, що се отнася до изменението на климата, че развитите страни са първостепенно отговорни за изменението на климата, което обаче оказва най-голямо отрицателно въздействие в развиващите се страни; поради това настоятелно заявява, че са необходими нови средства, за да се избегне принуждаване на африканските държави да плащат несъразмерна цена за приспособяване към и смекчаване на последиците от изменението на климата; освен това подкрепя съвместната декларация на ЕС и Африка относно изменението на климата, представена по време на Конференцията по Рамковата конвенция на ООН за изменението на климата, състояла се през декември 2008 г. в Познан; |
50. |
В контекста на партньорството в областта на миграцията и заетостта, изисква намиране на справедливо и осъществимо решение на „източването на мозъци“, което лишава много африкански нации от голям брой квалифицирани работници, особено в сферата на здравеопазването; |
51. |
Призовава за нова схема за „синя карта“ на ЕС, която да обезсърчава отлива на квалифициране работници от развиващите се държави от сектори, в които в тези държави има недостиг на работна ръка, особено в сферата на здравеопазването и образованието; |
52. |
Призовава Европейската комисия да използва партньорството между ЕС и Африка, за да помогне на африканските държави да приложат гъвкавите подходи, предвидени в Декларацията от Доха относно свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС) и общественото здраве, за да се улесни достъпа до основни лекарства на достъпни цени в Африка; |
53. |
Насърчава двете страни да се стремят да превъзмогнат несъответствията в развитието на цифровите технологии, в рамките на научното и техническото партньорство, като заложат на непрестанното сътрудничество при разработването и трансфера на технологии, особено по отношение на телекомуникациите и интернет; |
54. |
Очаква съвместната стратегия да направи конкретни постъпки за подобряване на възможностите за жените, децата и лицата с увреждания в Африка, тъй като тези групи в развиващите се държави са изправени пред сериозни трудности; |
55. |
Подчертава, че, за да може съвместната стратегия да надхвърли „границите на Африка“ и да се постигне по-голямо сътрудничество между ЕС и Африка в рамките на международни органи и при многостранни преговори по въпроси като търговията, правата на човека или изменението на климата, ЕС и Африка следва да положат усилия за повишаване на демократичния характер и степента на представителност на международни институции като Световната банка, Международния валутен фонд и СТО, и да гарантират, че Африка най-сетне може да упражнява влияние, съответстващо на нейния размер и положение; |
56. |
Отново призовава институциите на ЕС да създадат конкретен инструмент за прилагане на съвместната стратегия, като централизират ясно, предвидимо и програмирано всички налични финансови средства; пита се до каква степен съвместната стратегия ще бъде в състояние да постигне заложените в нея амбициозни цели или да предложи истинска добавена стойност, без каквито и да е нови финансови средства или дори без препрограмиране на наличните финансови средства; |
57. |
Призовава правителствата в ЕС и в Африка да съобщават по-ефективно и системно на жителите на своите държави действията и резултатите от прилагането на съвместната стратегия и да се стремят това да бъде по-широко отразявано от средствата за осведомяване; |
Поглед към бъдещето
58. |
Очаква значимо приобщаване на Европейския и Панафриканския парламент, както и на организации на гражданското общество и местни органи след срещата на високо равнище между ЕС и Африка в Лисабон на 8 и 9 декември 2007 г. в периода до третата среща на високо равнище между Африка и ЕС през 2010 г. и тяхното активно участие по време на самата среща; |
59. |
Призовава Комисиите и председателствата на ЕС и АС да постигнат съгласие по изложените по-горе предложения, целящи укрепване но ангажимента от страна на парламентите за прилагането и контрола върху прилагането на съвместната стратегия; |
60. |
Възнамерява да създаде в рамките на Европейския парламент необходимата координация и съгласуваност между всички негови органи с оглед подкрепяне и контролиране на прилагането на съвместната стратегия; в тази връзка отново заявява намерението си да преобразува своята специална делегация за връзки с Панафриканския парламент в пълноправна междупарламентарна делегация; |
*
* *
61. |
Възлага на своя председател на предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки, Икономическия и социален комитет на ЕС, Икономическия, социален и културен съвет АС, Комисията на АС, Изпълнителния съвет на АС, Панафриканския парламент, Съвета на министрите на държавите от АКТБ и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС. |
(1) ОВ C 263 E, 16.10.2008 г., стр. 633.
(2) ОВ C 280 E, 18.11.2006 г., стр. 475.
(3) ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.
(4) ОВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 27.
(5) ОВ L 378, 27.12.2006 г., стp. 41.
(6) Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стp. 1).
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/15 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Договори във връзка с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР)
P6_TA(2009)0152
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно договорите във връзка с Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) (2008/2128(INI))
2010/C 117 E/03
Европейският парламент,
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на Обединените нации от 18 септември 2000 г., с която международната общност се ангажира да постигне Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) с оглед намаляване на бедността в света наполовина до 2015 г. и която беше потвърдена от редица конференции на ООН, и по-специално от Конференцията относно финансирането на развитието, състояла се в Монтерей,
като взе предвид ангажиментите, поети от държавите-членки по време на заседанието на Европейския съвет, проведено в Барселона на 15 и 16 март 2002 г.,
като взе предвид своята резолюция от 20 юни 2007 г. относно Целите на хилядолетието за развитие — междинна равносметка (1),
като взе предвид съвместното изявление на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, както и на Европейския парламент и на Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие, озаглавено „Европейският консенсус“ (2) и подписано на 20 декември 2005 г.,
като взе предвид „пакета за постигане на ЦХР“ на Комисията от 2005 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Ускоряване на напредъка за постигане на Целите на хилядолетието за развитие — финансиране на развитието и ефективност на помощта“ (COM(2005)0133),
като взе предвид годишния доклад на Комисията, озаглавен „Спазване на европейските обещания относно финансиране за развитие“ (COM(2007)0164),
като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Помощта на Европейския съюз: повече, по-ефективни и по-бързи резултати“ (COM(2006)0087),
като взе предвид своята резолюция от 23 септември 2008 г. относно последващите действия във връзка с Конференцията през 2002 г. в Монтерей относно финансирането за развитие (3),
като взе предвид резултатите и заключителния документ относно последващите действия във връзка с Международната конференция за финансиране на развитието и преглед на изпълнението на Консенсуса от Монтерей (Доха, Катар, 29 ноември — 2 декември 2008 г.) (4),
като взе предвид своята резолюция от 22 май 2008 г. относно последващите действия във връзка с Парижката декларация от 2005 г. за ефективността на помощта за развитие (5),
като взе предвид документа на Комисията от 19 юни 2007 г., озаглавен „Договорът за ЦХР — подход за по-дългосрочна и предсказуема бюджетна подкрепа“,
като взе предвид новото стратегическо партньорство между Африка и Европейския съюз,
като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2007 г. относно актуалното състояние на отношенията между ЕС и Африка (6),
като взе предвид Парижката декларация за ефективност на помощите, приета на 2 март 2005 г., и заключенията на Форума на високо равнище в Акра, състоял се в периода от 2 до 4 септември 2008 г., относно последващите действия във връзка с тази декларация,
като взе предвид своята резолюция от 6 април 2006 г. относно ефективността на помощите и корупцията в развиващите се страни (7),
като взе предвид своята резолюция от 4 септември 2008 г. относно майчината смъртност, в подготовка на срещата на високо равнище на ООН за Целите на хилядолетието за развитие на 25 септември 2008 г. (8),
като взе предвид документа на Комисията, озаглавен „Методи за предоставяне на помощи. Насоки за програмиране, разработване и управление на общата бюджетна подкрепа“ (9),
като взе предвид разпоредбите на Споразумението от Котону от 23 юни 2000 г., преразгледано през 2005 г., и по-специално член 58 от него, в който се изброяват институциите, отговарящи на критериите за финансиране,
като взе предвид препоръките на ОИСР за добри практики в областта на бюджетната помощ, публикувани в документа му, озаглавен „Хармонизация на помощта с цел повишаване на нейната ефективност“ (10),
като взе предвид Специалния доклад на Сметната палата №: 2/2005 относно бюджетната подкрепа на Европейския фонд за развитие (ЕФР) за страните от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ): управление на реформата в публичните финанси от страна на Комисията (11),
като взе предвид Специален доклад № 10/2008 на Европейската сметна палата, озаглавен „Помощ за развитие, предоставяна от ЕО за здравни услуги в страните от Африка на юг от Сахара“, придружен от отговорите на Комисията,
като взе предвид доклада „Оценка на общата бюджетна подкрепа — синтезиран доклад“, публикуван през май 2006 г. (12),
като взе предвид своята резолюция от 16 февруари 2006 г. относно новите механизми за финансиране на развитието в рамките на ЦХР (13),
като взе предвид Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания от 13 декември 2006 г., подписана от Европейската общност и нейните държави-членки,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по развитие (A6-0085/2009);
A. |
като има предвид, че с присъединяването си към Декларацията на хилядолетието за развитие от 2000 г. Европейският съюз се ангажира да работи съвместно с международната общност за намаляване наполовина на крайната бедност в света до 2015 г., като съсредоточи усилията си за изпълнението на осемте ЦХР; |
Б. |
като има предвид, че според новите изчисления около 1.4 милиарда души живеят под прага на бедността, т.е. с 1.25 щ.д. на ден, което представлява повече от една четвърт от населението на развиващите се страни; |
В. |
като има предвид новите ангажименти, поети от Комисията и държавите-членки на Европейския съюз през 2007 г., с цел допринасяне в значителна степен за преодоляване на закъснението при постигането на тези цели; |
Г. |
като има предвид, че липсата на достъп до медицинско обслужване и до основните здравни услуги е причина за смъртта на милиони хора и води до продължаване на цикъла на бедността, независимо че достъпът до здравни грижи и основно образование е човешко право и правителствата носят отговорност за спазването и прилагането на този принцип; |
Д. |
като има предвид възможността договорите за ЦХР да представляват един от инструментите за отговор на предизвикателствата, пред които са изправени развиващите се страни вследствие на световната продоволствена криза, и по-конкретно в отрасъла на селското стопанство; |
Е. |
като има предвид, че независимо от положените многобройните усилия, повечето развиващи се страни не разполагат с необходимите ресурси, за да се справят с възникналите предизвикателства в областта на здравеопазването и образованието и че следователно е необходимо да им бъде оказана външна помощ; |
Ж. |
като има предвид, че Европейският парламент има за задача да освобождава от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на Европейския фонд за развитие (ЕФР); |
З. |
като има предвид намерението на Комисията да увеличи значително ползването на бюджетна подкрепа през периода на прилагане на десетия ЕФР, за да подобри ефективността на своята помощ и да реализира целите, които си е поставила; |
И. |
като има предвид, че учителите и здравните работници в развиващите се страни работят при тежки условия, а за постигане на ЦХР са необходими близо два милиона учители и повече от четири милиона здравни работници, за наемането и обучението на които би допринесло отпускането на бюджетна подкрепа в съответни размери в рамките на договор за ЦХР; |
Й. |
като има предвид, че трайният недостиг на здравни работници и на учители се утежнява от изтичането на мозъци, организирано от богатите държави; |
К. |
като има предвид намерението на Европейския съюз да повиши своите разходи в областта на бюджетното подпомагане, най-вече като увеличи значително секторното бюджетно подпомагане в сферата на здравеопазването и образованието, и по-специално за африканските страни; |
Л. |
като има предвид, че договорите във връзка с ЦХР са обвързани с постигането на конкретни резултати в сферата на здравеопазването и основното образование с оглед постигането на ЦХР и че в същото време други приоритетни сектори също биха могли да бъдат предмет на договор за ЦХР; |
М. |
като има предвид, че според официалната позиция на Парламента относно помощта за развитие, изразена в параграф 6 от неговата горепосочена резолюция от 16 февруари 2006 г., относно новите механизми за финансиране на развитието с оглед на Целите на хилядолетието „… всяко количествено увеличение на подкрепата трябва да се извършва паралелно с качественото увеличение, с други думи, ефективността на помощта трябва да се увеличи посредством трите „С“ на английски език (координация, допълняемост и съгласуваност), като в същото време се намалят разходите по превеждането на помощта, като се подобри предсказуемостта и устойчивостта на механизмите за подпомагане, като се ускори ритъмът за предоставяне на помощи, като продължи освобождаването на помощите, като се намери решение на непоносимата тежест на данъците, като се насърчава доброто управление, като се води борба с корупцията и като се увеличи капацитетът на бенефициентите за усвояване на помощта“; |
Н. |
като има предвид, че наличието на поток от предсказуема помощ в дългосрочна перспектива може да допринесе пряко и ефективно за реално осъществяване на стратегиите за премахване на бедността, определени в ЦХР; |
О. |
като има предвид, че въпреки своите ангажименти, поети в Монтерей (2002 г.), Гленийгълс (2005 г.), Париж (2005 г.) и също в Акра (2008 г.), за подобряване на количеството и качеството на помощта за развитие, много държави-членки на ЕС невинаги предоставят цялата помощ, която са обещали, а когато тя бъде доставена, част от нея се оказва нецелесъобразна; |
П. |
като има предвид, че очевидно в 30 % от случаите се наблюдават закъснения в изплащането на бюджетната помощ, предоставяна от Комисията, поради нейните прекалено тежки административни процедури; |
Р. |
като има предвид, че липсата на предвидимост на бюджетната подкрепа се дължи по-специално на годишния характер на повечето условия, свързани с предоставянето на тази подкрепа, а липсата на предвидимост понякога налага на страните бенефициенти да изразходват помощта, преди реално да им бъде предоставена и без да са сигурни, дали ще я получат някога; |
С. |
като има предвид, че липсата на предвидимост на европейската помощ за развитие касае също и страните бенефициенти, в които е налице известна правна сигурност и стабилна регулаторна среда; |
Т. |
като има предвид, че Комисията е първият многостранен донор на помощ за развитие, че тя е един от първите донори на бюджетна подкрепа и че тя все повече използва този вид помощ, която представлява една пета от подкрепата, предоставяна от Комисията през последните години; |
У. |
като има предвид, че бюджетната подкрепа вече представлява един от инструментите, даващи възможност да се подобри помощта Съюза, тя би спечелила, ако стане по-предвидима и се отпуска в по-дългосрочен план; |
Ф. |
като има предвид, че сегашната бюджетна подкрепа, предоставяна от Комисията, по правило се програмира за период от три години, а по отношение на отделни агенции - и за една година; |
Х. |
като има предвид, че предложението за договор за ЦХР няма отражение върху бюджета и че договорът за ЦХР не е нов финансов инструмент, а способ за прилагане на съществуващите механизми; |
Ц. |
като има предвид, че в настоящия момент статусът на документа на Комисията относно договорите във връзка с ЦХР е неясен; |
Ч. |
като има предвид, че понастоящем Комисията смята, че е настъпил моментът за прилагане на концепцията за договор, обвързан с осезаеми резултати по отношение на ЦХР, с оглед на ежегодния контрол по традиционното спазване на условията от страна на всеки донор; |
Ш. |
като има предвид, че срокът на договора е свързан с финансов ангажимент, което осигурява по-голяма предсказуемост за държавата донор, в замяна на по-твърд ангажимент от страна на държавата бенефициент по отношение на конкретните резултати, които следва да бъдат постигнати; |
Щ. |
като има предвид, че Комисията предвижда да сключи първа серия от договори във връзка с ЦХР за период от шест години, т. е. до края на десетия ЕФР; |
АА. |
като има предвид, че предложението на Комисията за сключване на договорите за шестгодишен срок надминава наблюдаваната тенденция при другите донори на световно равнище; |
АБ. |
като има предвид призива на Комисията към държавите-членки да съфинансират договорите за ЦХР чрез допълнителни доброволни вноски в ЕФР; |
АВ. |
като има предвид, че договорите за ЦХР, които произтичат от инструмента за обща бюджетна подкрепа, изработен съгласно критериите, заложени в Споразумението от Котону, не изискват никакви промени във връзка с решенията за текущите програми и различията в мерките за прилагане на общата бюджетна подкрепа, че договорите за ЦХР не предвиждат създаване на нов финансов инструмент, и съответно продължават да се основават на разпоредбите за бюджетната подкрепа, съдържащи се в Споразумението от Котону, и също така като има предвид, че договорите за ЦХР остават съвместими с наскоро определените окончателни вътрешни насоки за общата бюджетна подкрепа; |
АГ. |
като има предвид, че критериите за допустимост на даден договор за ЦХР включват спазване на разпоредбите на член 9 от Споразумението от Котону, отнасящи се до зачитането на правата на човека, демократичните принципи и правовата държава; |
АД. |
като има предвид, че една ефективна бюджетна подкрепа следва да позволява на бенефициентите да финансират собствените си стратегии и конкретни програми за подобряване на достъпа до качествени обществени услуги в сферите на здравеопазването и образованието; |
АЕ. |
като има предвид, че Комисията не е спазила ангажимента си да включва редовно парламентарни представители и представители на организации на гражданското общество в диалога си с правителствата на развиващите се страни, и като има предвид също така общоизвестния факт, че с оглед на ефективността, отговорността по изпълнението на дейностите, свързани с развитието, следва да бъде делегирана изцяло на правителствата, на отделните парламенти и организации на гражданското общество в развиващите се страни; |
АЖ. |
като има предвид, че Комисията определя като отговарящи на изискуемите критерии тези страни, които са постигнали задоволителни резултати на макроикономическо равнище и по отношение на бюджетното управление при усвояването на съответната бюджетна подкрепа, и в това отношение Комисията се отличава от останалите институции, предоставящи бюджетна подкрепа, като МВФ или Световната банка, които обвързват своите помощи с многобройни условия, в противоречие с принципа на усвояване от страната бенефициер; |
АЗ. |
като има предвид, че редица страни, които изпитват належаща нужда от по-значима и по-ефективна помощ за ускоряване на напредъка им по постигането на ЦХР, не могат да отговорят на критериите, определени понастоящем от Комисията за сключване на договор във връзка с ЦХР; |
АИ. |
като има предвид, че в сегашния си вид договорите за ЦХР са насочени единствено към страните от АКТБ; |
АЙ. |
като има предвид, че бюджетната подкрепа на Комисията страда от сериозна липса на прозрачност и ангажираност на бедните страни, и до споразуменията за финансиране рядко се предоставя обществен достъп; |
АК. |
като има предвид, че основният принцип на помощта за развитие гласи, че помощ следва да се предоставя на тези, които имат най-голяма нужда от нея и там, където тя може да бъде най-полезна; |
АЛ. |
като има предвид, че в Буркина Фасо, например, никой не беше в течение на провеждащите се преговори за договор за ЦХР между Буркина Фасо и Комисията, и в момента на сайта на делегацията на Европейската комисия в Буркина Фасо няма никаква информация по този въпрос; |
АМ |
като има предвид, че в рамките на Европейския консенсус за развитие Съюзът е поел ангажимент да възприеме подход, основан на резултатите и използването на показатели за постигнатите резултати; |
АН. |
като има предвид необходимостта Комисията да продължи да обвързва своята бюджетна подкрепа с резултатите, постигнати от страните бенефициенти в областта на равенството между мъжете и жените и насърчаването на правата на жените; |
АО. |
като има предвид, че по отношение на бюджетната подкрепа вече са сключени споразумения между Комисията и Буркина Фасо (2005-2008 г.), Етиопия (2003-2006 г.), Гана (2007-2009 г.), Кения (2004-2006 г.), Мадагаскар (2005-2007 г.), Малави (2006-2008 г.), Мали (2003-2007 г.), Мозамбик (2006-2008 г.), Танзания (2006-2008 г.), Уганда (2005-2007 г.) и Замбия (2007-2008 г.); |
АП. |
като има предвид, че в света има 650 милиона хора с увреждания, от които 80 % живеят в развиващи се страни и една пета живеят в крайна бедност; като има предвид, че те представляват една от най-големите групи в положение на бедност и социална изолация, изправени са пред много и различни видове дискриминация и често нямат достъп до образование и здравни грижи; |
АР. |
като има предвид, че съгласно общите задължения, и по-конкретно член 32 от горепосочената Конвенция на ООН за правата на хората с увреждания, подписалите я страни се задължават да отчитат данните за хората с увреждания в своето сътрудничество за развитие; |
АС. |
като има предвид, че ЦХР няма да бъдат постигнати до 2015 г., ако не се обърне дължимото внимание на включването и участието на хората с увреждания; |
АТ. |
като има предвид, че докладът за осъществяването на партньорството между ЕС и Африка от 22 ноември 2008 г., и по-конкретно параграф 37, подчертава очебийната липса на действия по отношение на положението на хората с увреждания в усилията за постигане на ЦХР; |
Цели на Хилядолетието — Сътрудничество в полза на развитието
1. |
Заявява отново, че помощта за развитие следва да бъде обвързана с конкретни нужди и резултати, и че политиката за подпомагане на развитието следва да се разработва в партньорство със страните бенефициенти; |
2. |
Потвърждава, че за да бъдат постигнати ЦХР, държавите донори следва да спазват всички свои ангажименти и да подобрят качеството на помощта, която предоставят; |
3. |
Подчертава необходимостта от разработване на нови механизми за по-предсказуема и устойчива подкрепа; |
4. |
Припомня целта на Декларацията от Абуджа за отделяне на 15 % от националния бюджет за сферата на здравеопазването, и целта на световната кампания за образование за отделяне на 20 % от националния бюджет за сферата на образованието; |
Приоритетни сектори
5. |
Призовава Комисията да продължи да обвързва своята подкрепа в сферата на здравеопазването и образованието, и по-специално в областта на основното здравно обслужване и началното образование, с постигнатите резултати; приканва също така Комисията да уточни значението, което следва да се отдава на постигнатите в тези сектори резултати в сравнение с по-широк набор от показатели, както и начина за оценка на напредъка, постигнат в тези области; |
Ефикасност на подкрепата — Стабилност и предсказуемост
6. |
Приканва Комисията да подобри предсказуемостта на бюджетната подкрепа чрез изпълнение на договори във връзка с ЦХР, разширяване на обхвата на принципите, произтичащи от тези договори, в полза на по-голям брой страни, както и секторна бюджетна подкрепа; |
7. |
Припомня на Комисията необходимостта от значително съкращаване на ненужните срокове, свързани с прекалената тромавост на нейните административни процедури; |
8. |
Изисква от правителствата на развиващите се страни да увеличат своите разходи за здравеопазване на 15 % от националния бюджет съгласно препоръките в Декларацията от Абуджа и своите разходи за образование на 20 % от националния бюджет, според изискванията на световната кампания за образование; |
Бюджетна подкрепа
9. |
Изисква от Комисията да гарантира високо ниво на разходите под формата на бюджетна подкрепа, като се предвиди по-специално значително увеличаване на бюджетната подкрепа за социалната сфера на страните от АКТБ, както и увеличаване на секторната бюджетна помощ в другите региони; |
Договори във връзка с ЦХР
10. |
Отбелязва с интерес, че предложението на Комисията за договори във връзка с ЦХР осигурява гарантирано минимално равнище на помощта (70 % от всички средства, за които е поет ангажимент) за страни, отговарящи на изискуемите критерии; |
11. |
Същевременно изразява съжаление, че документът, отнасящ се до договорите за ЦХР, не съдържа никакъв график за изпълнението на договорите, които са разработени основно с оглед на шестгодишния период на прилагане на десетия ЕФР, и в тази връзка приканва Комисията да изготви точен график; |
12. |
Отбелязва, че основна цел на договора във връзка с ЦХР е да способства за подобряване на ефективността на подкрепата и за ускоряване на напредъка по постигането на ЦХР от най-нуждаещите се страни; |
13. |
Приканва Комисията да приеме съобщение, с което да формализира инициативата за договор във връзка с ЦХР и да разшири обсега на тази инициатива за страни извън АКТБ, които отговарят на критериите за допустимост; |
Парламенти и гражданско общество — Усвояване — Прозрачност
14. |
Приканва Комисията и страните бенефициенти да гарантират участието на техните парламенти и гражданското общество, включително и на организациите на хора с увреждания, на всички етапи от диалога за бюджетната подкрепа, в това число и при изработването, изпълнението и оценката на програмата, изготвена в рамките на договорите за ЦХР; |
15. |
Изтъква, че вместо да налагат едностранни условия на ползвателите, донорите би трябвало да се стремят да насърчават доброто управление, демокрацията и стабилността в страните бенефициенти въз основа на прозрачни критерии, определени в партньорство с тези страни; |
16. |
Счита, че с оглед насърчаване на прозрачността, условията за изплащане на различните вариращи траншове би трябвало да се основават на резултати, доколкото това би стимулирало донорите и бенефициентите да анализират реалната полза от вложените от тях пари и би увеличило прозрачността на използването на публичните средства; |
17. |
Приканва Комисията да контролира периодично резултатите от своите програми и да представя тези резултати на вниманието на Парламента; |
18. |
Препоръчва Комисията да работи за укрепване на диалога между донори и бенефициенти, особено по отношение на определянето на действителните нужди и области, за които е необходимо да се предостави помощ; |
19. |
Приканва Съвместната парламентарна асамблея АКТБ — ЕС да вземе по-активно участие в дейността по определяне на приоритетите, в преговорите по договорите във връзка с ЦХР, както и във всички останали етапи на този процес; |
Критерии за подбор — Творчество и гъвкавост
20. |
Призовава Комисията да определя своята бюджетна подкрепа в зависимост от постигнатите резултати по отношение на доброто управление и прозрачността, както и зачитането на правата на човека, по-конкретно на най-бедните и маргинализираните лица, като хората с увреждания, малцинствените групи, жените и децата, и да следи за това бюджетната помощ да не се разходва за други сектори извън изрично упоменатите в договора за ЦХР; |
21. |
Потвърждава, че националните индикативни програми трябва да се изготвят със сътрудничеството на парламентите на заинтересованите страни, на Съвместната парламентарна асамблея и на гражданското общество; |
22. |
Отбелязва, че в предложението за договори във връзка с ЦХР не се посочва кои страни ще бъдат избрани при първия етап на договори за ЦХР и че в настоящия си вид договорите във връзка с ЦХР са насочени изключително към страните от АКТБ; |
23. |
Изразява съжаление, че политиката на бюджетна подкрепа на Европейския съюз в полза на развиващите се страни все повече се подчинява на наложени от МВФ условия за получаване на помощ за развитие от страна на Съюза; констатира също така, че тази обусловеност е в противоречие с политиката на страните бенефициенти по отношение на усвояването; |
24. |
Подчертава необходимостта от разработване на други подходи за бюджетна подкрепа на страни, които не отговарят на изискванията за договори във връзка с ЦХР, и по-специално на страни в нестабилно положение; изтъква очевидния факт, че страни, които са в положение на изключителна нестабилност, не могат да изпълнят настоящите изискуеми критерии; |
25. |
Препоръчва договорите във връзка с ЦХР да бъдат предоставени на разположение и на страните, обхванати от Инструмента за финансиране на сътрудничеството за развитие; |
26. |
Приканва Комисията да обясни как се предвижда съчетаването на договорите за ЦХР с останалите начини за разпределяне на помощта; |
27. |
Предупреждава за опасността от безразборно и прекомерно прибягване до сключване на договори във връзка с ЦХР, които могат да се възприемат като единствено средство за разпределяне на истински ефективна помощ, и в тази връзка, призовава Комисията да подбере такива механизми за разпределение, които да съответстват в най-голяма степен на всяка отделна ситуация; |
28. |
Приканва Комисията да повиши капацитета на парламентите на страните бенефициенти, с цел тяхното по-активно участие в бюджетните процедури, както и капацитета на парламентите и гражданското общество за включване в изготвянето на националните политики, чрез предоставяне на по-голяма финансова подкрепа, като се наблегне върху участието им в политическия диалог със страните бенефициенти и се обърне внимание на показателите за управление на публичните финанси, с цел повишаване на отговорността на правителствата към техните граждани; |
Оценка — Показатели за постигнати резултати
29. |
Изисква Комисията, в сътрудничество със страните партньори, да определи за всяко предложение за договор във връзка с ЦХР набор от показатели за постигнати резултати, за да се направи оценка на постигнатия напредък при изпълнението на тези договори, като включването на хората и децата с увреждания също следва да се оценява по тези показатели; |
Аспекти, свързани с равнопоставеността на половете
30. |
Обръща внимание на факта, че Комисията следва задължително да продължава да обвързва своята бюджетна подкрепа с резултатите, постигнати от страните бенефициенти по отношение на насърчаването на равнопоставеността на половете и правата на жените, и изисква от нея завишаване на показателите за постигнати резултати в тази област, които ще бъдат заложени в договорите за ЦХР, като ги разшири така, че да обхванат и други области като: правата на жените и на хората с увреждания; изисква от Комисията завишаване на показателите за постигнати резултати в областта на равнопоставеността на половете, свързани с бюджетната подкрепа, като се включат и други сфери, като: правата на хората с увреждания, правата на жените, и по-конкретно насърчаване на достъпа на всички жени до информация и здравни услуги, свързани със сексуалното и репродуктивното им здраве като цяло; подобряване на достъпа и по-широко прилагане на методи за семейно планиране; трайна подкрепа на образованието и еманципацията на жените, както и борба с дискриминацията, за постигане на равенство между половете; |
*
* *
31. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, на Съвета на АКТБ, както и на правителствата и на парламентите на държавите-членки на ЕС и на страните от АКТБ. |
(1) ОВ C 146 E, 12.6.2008 г., стp. 232.
(2) ОВ C 46, 24.2.2006 г., стр. 1.
(3) Приети текстове, P6_TA(2008)0420.
(4) A/Conf.212/L.1/Rev1, 9 декември 2008 г.
(5) Приети текстове, P6_TA(2008)0237.
(6) ОВ C 263 E, 16.10.2008 г., стp. 633.
(7) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стp. 316.
(8) Приети текстове, P6_TA(2008)0406.
(9) Публикуван на английски език от Комисията през януари 2007 г., AIDCO - DEV – RELEX.
(10) DAC Reference Document, Том 2, 2006 г.
(11) ОВ C 249, 7.10.2005 г., стр. 1.
(12) IDD and Associates, май 2006 г.
(13) ОВ C 290 E, 29.11.2006 г., стp. 396.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/23 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Художествено образование в Европейския съюз
P6_TA(2009)0153
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно художественото образование в Европейския съюз (2008/2226(INI))
2010/C 117 E/04
Европейският парламент,
като взе предвид членове 149 и 151 от Договора за ЕО,
като взе предвид Препоръка № 2006/962/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно ключовите умения за обучение през целия живот (1),
като взе предвид Решение № 1350/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година относно Европейската година на творчеството и иновациите (2009 г.) (2),
като взе предвид заключенията на Съвета от 24 и 25 май 2007 г. относно приноса на културния и творческия сектор за постигането на целите от Лисабон и от 21 и 22 май 2008 г.,
като взе предвид съвместния доклад на Съвета и Комисията за 2008 г. относно напредъка в изпълнението на работната програма „Образование и обучение - 2010 г.“ - „Предоставяне на обучение през целия живот за знание, творчество и иновации“ (3),
като взе предвид своята резолюция от 7 юни 2007 г. относно социалния статут на артистите (4),
като взе предвид своята резолюция от 10 април 2008 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят (5),
като взе предвид своята резолюция от 10 април 2008 г. относно индустриите, свързани с културата в Европа (6),
като взе предвид препоръките на Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване от 20 октомври 2005 г.,
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по култура и образование (A6-0093/2009),
A. |
като има предвид, че Европейският съюз, верен на девиза си „Единство в многообразието“, следва да признае общата си история и че това може да се постигне чрез историята на европейското изкуство, поради присъщия му универсален характер; |
Б. |
като има предвид, че училището следва отново да се превърне в основното място за осигуряване на демократичен достъп до култура; |
В. |
като има предвид, че художественото образование и образованието в областта на културата, към което спада образованието в областта на езика на образите, е съществена част от образователната система на държавите-членки; |
Г. |
като има предвид, че художественото образование и образованието в областта на културата е съществена съставна част от обучението на децата и младежите, тъй като допринася за развитието на свободната воля, чувствителността и откритостта към другите; като има предвид, че то е важен залог за осигуряване на равни възможности и предварително условие за истинска демократизация на достъпа до култура; |
Д. |
като има предвид, че за да се отговори на предизвикателството на демократизацията на достъпа до култура, е необходимо да се насърчават артистичните способности на всички равнища и за всички възрасти, да се признае значението на колективните и любителските занимания и да се насърчава достъпът до образование в областта на изкуствата; |
E. |
като има предвид, че за съжаление икономическите обстоятелства твърде често принуждават държавите-членки да ограничават мястото на изкуствата в общата образователна политика; |
Ж. |
като има предвид, че художественото образование представлява основата на професионалното обучение в областта на изкуствата и че стимулира творчеството, а също така физическото и интелектуалното развитие в тази област, като насърчава по-тесни и плодотворни връзки между образованието, културата и изкуствата; |
З. |
като има предвид, че училищата и центровете за художествено образование и дизайн подпомагат развитието на философии, създаването на нови художествени стилове и движения и разкриването на различни културни светове, което укрепва популярността на Европейския съюз в света; |
И. |
като има предвид, че обучението е много важно за успеха на професионално заетите в художествения и творческия сектор; |
Й. |
като има предвид, че художественото образование, насочено към развитието на кариера и професия, освен талант, изисква от учащите солидна културна основа, която може да се придобие единствено чрез мултидисциплинарно и системно обучение; като има предвид, че това увеличава възможностите за достъп до заетост в сектора, доколкото предоставя обща култура, изследователска методология, предприемачески способности и професионални знания, както и умения в различни области на дейност, свързани със съвременното изкуство; |
К. |
като има предвид, че икономическият потенциал и потенциалът за заетост, какъвто представляват творческите, културните и художествените компании и индустрии в Европейския съюз, имат голямо влияние върху развитието на художествения сектор; |
Л. |
като има предвид, че технологичната революция доведе до увеличаване на конкуренцията в страните и между тях, и това означава, че интелектуалните способности и креативността заемат преимуществено място в рамките на Лисабонската стратегия; |
М. |
като има предвид, че бързите и постоянни промени, които се случват в нашите общества, изискват по-голяма адаптивност, гъвкавост, креативност, новаторство и комуникативност между хората в трудовата област; като има предвид, че тези качества следва да бъдат насърчавани от системите за образование и обучение в различните държави-членки, съгласно целите на програма „Образование и обучение 2010“ ; |
Н. |
като има предвид, че следва да бъде взет под внимание фактът, че съществуват значителни различия в съществуващите модели на художествено образование в различните държави-членки; |
О. |
като има предвид, че следва да бъде взет под внимание фактът, че вследствие на глобализацията и повишената мобилност на гражданите, както и на последователните разширявания на Европейския съюз, обучението в областта на културата и нейното многообразие е важен елемент за съхраняване на идентичността и за насърчаване на междукултурното и междурелигиозното разбирателство; като има предвид, че целите на Европейската година на междукултурния диалог, свързани с повишаване на информираността и насърчаване на културата, следва да продължат и след 2008 г.; |
1. |
Счита, че художественото образование следва да бъде задължителен елемент в програмите за обучение на всички училищни нива, с цел да се подкрепи осигуряването на демократичен достъп до културата; |
2. |
Подчертава, че е важно както в учебните програми, така и в програмите за професионално обучение и за обучение през целия живот да се включат предмети, които да насърчават развитието на креативността на всякаква възраст в процеса на обучение през целия живот; |
3. |
Припомня, че една от целите на художественото образование и образованието в областта на културата е да допринася за гражданското образование и че една от ролите му е да засилва способността ни да мислим, както и да допринася за личностното развитие в интелектуален, емоционален и физически план; |
4. |
Признава ролята на изкуствата като имащи значителен принос за иновациите в обществото и икономиката в рамките на Европейската година на творчеството и иновациите - 2009 година; |
5. |
Привлича вниманието на Съвета и на държавите-членки върху ролята на европейската култура и нейното многообразие като фактор за интеграция и върху значението на художественото и културното образование на равнище Европейски съюз, включително запазването на традиционните културни ценности в различни райони; |
6. |
Отбелязва, че все по-голям брой учащи в областта на изкуства са заинтересувани да продължат обучението си в държава-членка, различна от тяхната, и вследствие на това насърчава държавите-членки да координират своите политики в областта на художественото образование на равнище Европейски съюз, да обменят най-добри практики и да увеличат мобилността както на студенти, така и на учители в този сектор; |
7. |
Предлага подобряването на мобилността на професионално заетите в художествения сектор чрез повишено внимание към въпроса за признаването на квалификациите. Това следва да бъде направено посредством насърчаване на институциите за обучение и работодателите да установят връзка с европейската квалификационна рамка, така че способностите и квалификациите в сектора да могат да бъдат сравнявани на европейско равнище; |
8. |
В тази връзка настоятелно призовава Комисията да работи заедно с държавите-членки при изработването на рамка за мобилност за европейци, които се занимават с художествена и творческа дейност, като се набляга по-специално на мобилността на младите художници и студенти по изкуства; |
9. |
Признава, че въпросът попада в правомощията на държавите-членки, като същевременно счита че политиките в областта на художественото образование би трябвало да се координират на равнище ЕС, по-специално що се отнася до:
|
10. |
Призовава Съвета, Комисията и държавите-членки:
|
11. |
Подчертава, че преподаването на история на изкуствата трябва да включва също така срещи с артисти и посещения на места, свързани с културата, с цел да се предизвика любознателността и да се стимулират разсъжденията на учащите; |
12. |
Подчертава значението на използването на ресурсите, които предлагат новите информационни и комуникационни технологии и интернет, като средства за модерно и съответстващо на съвременните практики образование при въвеждането на художественото измерение в училищните програми; |
13. |
В този смисъл подчертава съществения принос на начинания като европейската дигитална библиотека Europeana; |
14. |
Препоръчва съвместното разработване на европейски портал за художествено образование и образование в областта на културата и включването на художественото образование в учебните програми на държавите-членки с цел да се осигури развитието и насърчаването на европейския културен модел, особено високо ценен в международен план; |
15. |
Призовава Съвета, Комисията и държавите-членки да контролират напредъка на включването на художественото образование в училищните програми; предлага по-специално на Комисията да насърчи провеждането на проучвания, необходими за съставяне на надеждна информация относно въздействието на този вид образование върху нивото на обучение и способностите на учащите в Европейския съюз; |
16. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ L 394, 30.12.2006 г., стр. 10.
(2) ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 115.
(3) ОВ C 86, 5.4.2008 г., стр. 1.
(4) ОВ C 125 E, 22.5.2008 г., стр. 223.
(5) Приети текстове, P6_TA(2008)0124.
(6) Приени текстове, P6_TA(2008)0123.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/27 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Активен диалог с гражданите относно Европа
P6_TA(2009)0154
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно активния диалог с гражданите за Европа (2008/2224(INI))
2010/C 117 E/05
Европейският парламент,
като взе предвид съвместната декларация на Европейския парламент, Съвета и Комисията, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 (1),
като взе предвид съобщението на Комисията от 2 април 2008 г., озаглавено „Дебат Европа – използване на натрупания опит от План Д за Демокрация, Диалог и Дебати“ (План Д) (COM(2008)0158),
като взе предвид съобщението на Комисията от 24 април 2008 г., озаглавено „Комуникацията за Европа чрез аудиовизуалните медии“ (SEC(2008)0506),
като взе предвид съобщението на Комисията от 21 декември 2007 г., озаглавено „Да общуваме за Европа с помощта на Интернет – привличане на гражданите за участие“, (SEC(2007)1742),
като взе предвид работния документ на Комисията от 3 октомври 2007 г., озаглавен „Предложение за междуинституционално споразумение: Да общуваме на тема Европа в партньорство“ (COM(2007)0569),
като взе предвид Решение № 1904/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно създаване на програмата „Европа за гражданите“ за периода 2007–2013 г. за насърчаване на активното европейско гражданство (2),
като взе предвид съобщението на Комисията от 1 февруари 2006 г., озаглавено „Бяла книга за европейската комуникационна политика“ (COM(2006)0035),
като взе предвид съобщението на Комисията от 13 октомври 2005 г., озаглавено „Приносът на Комисията към периода за размисъл и след това: План Д за Демокрация, Диалог и Дебати“ (COM(2005)0494),
като взе предвид своята резолюция от 16 ноември 2006 г. относно Бялата книга за европейската комуникационна политика (3),
като взе предвид своята резолюция от 12 май 2005 г. относно прилагането на информационната и комуникационна стратегия на Европейския съюз (4),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по култура и образование и становищата на Комисията по конституционни въпроси, Комисията по външни работи, Комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите, Комисията по регионално развитие, Комисията по правата на жените и равенството между половете и Комисията по петиции (A6-0107/2009),
А. |
като има предвид, че постигането на демократичен и прозрачен Европейски съюз преминава през интензивен диалог между гражданите и европейските институции, сред които и Парламента, но също и през постоянен дебат относно Европа на европейско, национално и местно равнище; |
Б. |
като има предвид, че след отхвърлянето на Проектодоговора за Конституция на Европа във Франция и Нидерландия, 53,4 % от ирландците гласуваха на референдум против ратификацията на Договора от Лисабон и че, когато хората не разбират достатъчно добре политиките на Европейския съюз или Договорите, е по-вероятно да им се противопоставят; |
B. |
като има предвид, че проучването Евробарометър 69 показа, че 52 % от гражданите на Съюза смятат, че членството на родната им страна в ЕС е нещо добро, и едва 14 % са на противоположно мнение; |
Г. |
като има предвид, че познаването на Европейския съюз, на неговите политики и функциониране, но също така и на гарантираните от Договорите права, ще бъде в основата на възстановяването на доверието на гражданите в европейските институции; |
Д. |
като има предвид, че през 2004 г. за пръв път беше назначен отделен член на Европейската комисия по въпросите на комуникационната политика, въпреки че самата комуникационна политика все още не е приета, поради липса на подходящо правно основание в Договорите; |
Обществено мнение
1. |
Припомня, че проучванията показват, че е по-вероятно гражданите на Съюза с по-ниска степен на образование и с по-ограничени доходи да се противопоставят в по-голяма степен на европейската интеграция, което показва, че европейската идея, въпреки всички положени преди това усилия, достига предимно добре образования и заможен слой на европейското общество; счита, че активният диалог между Европейския съюз и неговите граждани е от съществено значение за осъществяването на принципите и ценностите на проекта ЕС, но признава, че досега този диалог не е бил особено успешен; |
2. |
Съжалява, че въпреки усилията и добрите идеи на Комисията, успехът, постигнат по отношение на повишаване на равнището на осведоменост и интерес на гражданите на ЕС към европейските въпроси, остава много ограничен, което за съжаление бе засвидетелствано от референдума в Ирландия; |
3. |
Подчертава особеното значение на създаването на здрави комуникационни връзки с целенасочено съдържание както между ЕС и регионите с особени характеристики, така и между ЕС и специфични обществени групи; |
4. |
Отбелязва, че според последни проучвания, голяма част от европейските граждани подкрепят идеята за единна позиция на Европейския съюз по външнополитически въпроси; подчертава факта, че за целта е включено изявление по искане на гражданите на Съюза в отворено писмо/препоръки от участниците в заключителната конференция за шестте граждански проекта по План Д от 9 декември 2007 г.; подчертава, че 27-те препоръки, изложени в това отворено писмо, включват също така и искане за по-ефективни действия на Съюза в областта на социалната политика и социалното сближаване, по-конкретно с оглед на намаляване на разликите в трудовото възнаграждение и насърчаване на равенството между жените и мъжете, а в по-общ план – обръщане на специално внимание на тези често пренебрегвани въпроси относно равенството; изказва предположение, че във връзка с това също е важно да се разгледа какво се изразява със съответните действия и да се прецени дали то не е в противоречие с посланието, което ЕС иска да отправи към своите граждани; |
5. |
Припомня, че по-голямата част от жените са гласували „не“ на последните референдуми относно Европейския съюз: 56 % във Франция (Евробарометър 171), 63 % в Нидерландия (Евробарометър 172) и 56 % в Ирландия (Евробарометър 245); счита, че този отрицателен вот произтича, наред с другите фактори, от слабото участие на европейските институции в политиките, засягащи пряко жените и които са в основата на продължаващото неравенство на възможностите на мъжете и жените, като политиката в областта на съвместяването на професионалния и семейния живот или в областта на оказването на помощ на зависимите лица; |
Конституционни и интеринституционални аспекти
6. |
Подчертава необходимостта от приключване на процеса по ратификацията на Договора от Лисабон, който допълнително ще увеличи прозрачността на ЕС и участието на гражданите в процеса на вземане на решения; в тази връзка припомня, че Договорът от Лисабон би предоставил нови възможности за демокрация на участието, и по-специално за гражданска инициатива; |
7. |
Подчертава необходимостта от координирани усилия и съвместни действия на всички институции на ЕС и на държавите-членки, за комуникация с гражданите на ЕС по европейски въпроси; приветства и отбелязва цитираната по-горе съвместна декларация от 22 октомври 2008 г., която посочва ясни цели за подобряване на комуникацията относно ЕС от страна на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите-членки; счита, че тя би могла да бъде по-амбициозна, тъй като Парламентът беше поискал междуинституционално споразумение относно комуникационната политика между всички институции; |
8. |
Счита, че институциите на ЕС следва да подемат инициативата за по-нататъшни дискусии относно Европа и незабавно да приложат на практика концепциите, които се съдържат в гореспоменатата съвместна декларация от 1 февруари 2006 г. и в работния документ на Комисията от 3 октомври 2007 г.; |
9. |
Споделя виждането на Комисията, че демокрацията на участието може успешно да допълва представителната демокрация; при все това подчертава, че демокрация на участието означава не само, че гласът на гражданите трябва да бъде чут, но и че следва да им се предоставят действителни възможности за влияние върху европейската политика; подчертава, че за постигане на тези цели е необходимо институциите да станат много по-открити и да възприемат подходи, позволяващи на гражданите и на техните организации да участват ефективно на всички етапи на обсъждане на въпроси, свързани с ЕС; отбелязва също така, че е необходимо да се осигури възможно най-широк публичен достъп до документите, издавани от институциите, като това е sine qua non, за да могат те да упражняват влияние; |
10. |
Подчертава колко важен и ценен е процесът на консултация като ефикасно средство за привличане на гражданите към участие, като им дава възможност да допринасят пряко за политическия процес на равнище ЕС; призовава Комисията да предприеме по-нататъшни действия за разпространяване на информация по време на бъдещи консултации относно ЕС посредством медиите и други подходящи форуми на национално, регионално и местно равнище, да разшири кръга на чутите мнения на заинтересовани лица по време на консултациите относно законодателство на ЕС и да оповестява на по-широка публика проведените по Интернет консултации относно политиките и инициативите на ЕС, така че да гарантира, че всички заинтересовани страни, най-вече малките и средните предприятия и местните неправителствени организации (НПО), са включени в дискусията; подчертава значението на представителите на гражданското общество, както и на мрежите от специалисти и потребители, на всички равнища, от транснационално до местно, които предоставят платформи за неформална размяна на мнения относно политиките на ЕС, което допринася за по-високото качество на законодателството на ЕС; признава проблемите при прилагането на законодателството и насърчава потребителите и стопанските субекти да упражняват правата си и да съобщават за съществуващи проблеми на институциите на ЕС; |
11. |
Счита, че институциите на ЕС и държавите-членки следва да координират усилията си в областта на комуникацията и да изградят партньорство с гражданското общество, за да използват възможните взаимодействия; подчертава необходимостта от съгласуване между институциите и целесъобразността от създаване на връзки между телевизионните канали на Комисията и Парламента; призовава Комисията да подобри сътрудничеството и съгласуването между своите представителства в държавите-членки и информационните бюра на Парламента; призовава представителствата на Комисията и на Парламента в държавите-членки да подобрят сътрудничеството си по отношение на проучването на гражданското мнение, обмена на информация, знания и идеи за ЕС с гражданите и предоставянето на възможности на гласоподавателите да се срещнат с членове на Европейския парламент, избрани в различни страни, както и със служители на ЕС; |
12. |
Приветства факта, че Комисията подкрепя ролята на Парламента и на европейските политически партии и признава необходимостта от преодоляване на дистанцията между националната и европейската политика, особено по време на европейски предизборни кампании; |
13. |
Приканва трите основни институции да проучат възможността за организиране на общи открити дебати, които да допълват организираните от Парламента, като почерпят темите за разискване от потребителите и тяхното всекидневие, така че да се укрепи потребителското доверие, що се отнася до вътрешния пазар и защитата на потребителите; подчертава, че смесените работни групи на Парламента изпълняват изцяло ролята си на „посредник на гражданите“ – истинско средство за връзка между политическата сфера и гражданското общество; |
14. |
Отбелязва със задоволство, че Комисията е взела предвид много от идеите, предложени преди това от Парламента, като например провеждането на граждански форуми както на европейско, така и на национално равнище, по-изявена роля за организациите на гражданското общество и новаторско използване на новите медии; |
Работа на местно равнище
15. |
Призовава Комисията да разшири диалога, като приспособи посланието си към различни целеви групи според социалния им произход; следователно предлага да се укрепи диалогът между Европейския съюз и неговите граждани чрез предоставяне на всички на една и съща информация, приспособена към индивидуалните целеви групи, и улесняване на дебата със и между информираните граждани; счита, че институциите на ЕС следва да включат в своите политики заключенията от местните дискусии, организирани в рамките на План Д, и да вземат под внимание очакванията на гражданите за ЕС, когато вземат решения за приемане на ново законодателство; |
16. |
Призовава държавите-членки да подемат ефективни, посветени на комуникацията в ЕС кампании, на всички равнища – национално, регионално и местно; призовава Комисията да разпространи най-добрите практики, установени благодарение на тези кампании и предлага създаването на постоянна система за интерактивна връзка между институциите на ЕС и гражданите, която да позволи редовно провеждане от страна на ЕС на кампании с местен или регионален характер, с подкрепата на регионалните медии и с активното участие на гражданското общество, НПО, търговските палати и синдикалните и професионални организации; |
17. |
Подчертава, че политиката на сближаване на ЕС е основа за европейската интеграция и социална солидарност; във връзка с това счита, че гражданите следва да бъдат осведомявани относно усилията и специфичното отражение на политиката на ЕС върху тяхното всекидневие, като се подчертава приносът на ЕС и ползите от общия европейски проект; в този контекст изразява желание местните органи да изпълняват по-добре задълженията си за разпространяване на информация относно помощите, получени от Европейския съюз; също така подчертава, че съзнателните усилия на местните и регионалните избрани представители са от съществено значение, за развитието на информацията и образованието; в тази връзка приветства създаването на програма „Erasmus“ за местните и регионални избрани представители; |
18. |
Подчертава, че участието на партньорите в подготовката и изпълнението на оперативните програми, съгласно член 11 от Общия регламент за структурните фондове (ЕСФ) 2007–2013 г., допринася в голяма степен за популяризиране на политиката на сближаване на ЕС и за приближаването ѝ до гражданите; подчертава, че тези партньори са в най-изгодно положение, за да установяват пряко истинските проблеми, които тревожат гражданите на първо място; във връзка с това призовава Комисията да гарантира правилното прилагане на принципа на партньорство на национално, регионално и местно равнище; подчертава колко е важно националните и регионалните органи да използват съществуващите финансови възможности, предоставените от ЕСФ, с цел подобряване на уменията на тези партньори, по-специално във връзка с обучението; отбелязва съществената роля на структурните фондове за насърчаване на трансграничното сътрудничество в рамките на проектите и програмите на Общността, което допринесе за изграждане на активно гражданство и демокрация на участието; призовава Комисията да продължи да подкрепя проекти и програми от такова естество и да участва в тях като партньор; |
19. |
В контекста на предстоящите избори за Европейски парламент подчертава необходимостта от информиране, на местно и регионално равнище на гражданите, особено на младежите, и по-специално на онези избиратели, които ще пристъпят към избирателните урни за първи път; в един по-общ контекст подчертава колко е важно членовете на Европейския парламент, в сътрудничество с местните и регионалните избрани представители, да участват в процеса на консултиране с гражданите от техните региони, в ролята им на представители на гласа на обществеността в ЕС; подкрепя усилията на Комитета на регионите за укрепване на процеса на консултиране на регионално равнище и за включване в този процес на регионалните мрежи и на важните местни и регионални участници, така че да бъде насърчавано разискване в непосредствена близост до гражданите, като се отчитат тяхното мнение и интереси; |
20. |
Подчертава необходимостта членовете на Европейския парламент да се включат по-активно в общуването с гражданите на ЕС, както и да бъдат извършени промени в организацията на работата на Парламента, които да позволяват на членовете на ЕП да водят диалог с гражданите на възможно най-местно равнище; изразява желание успоредно с кампаниите на политическите партии, членовете на ЕП да се ангажират тясно по места с европейската предизборна кампания; |
21. |
Призовава Комисията да подеме маломащабни комуникационни кампании на местно равнище и с местно участие, да насърчава дейности, предоставящи по-добра информация на гражданите за родните страни на имигрантите и на имигрантите за техните, произтичащи от гражданството на ЕС права и задължения, като действително най-ефективен и смислен начин за постигане на тези комуникационни цели, а също така да продължи да полага усилията, направени в контекста на 2008 г. като Европейска година на междукултурния диалог; |
Образование, медии и информационни съобщителни технологии, активно гражданство
22. |
Подчертава значението на включването на европейска политика и история в училищните програми на държавите-членки за укрепване на европейските ценности, и на създаването на катедри по европеистика в рамките на университетските програми; призовава Комисията да осигури финансова подкрепа за изпълнението на тези проекти; призовава държавите-членки да насърчат едногодишен курс на обучение по история на европейската интеграция и функционирането на ЕС, чрез който да се формира основата на общоевропейско познание; |
23. |
Подчертава особената роля на гражданското образование, като основна движеща сила на активното гражданство; отбелязва необходимостта да бъде подкрепен един активен модел на гражданско образование, който да осигурява на младите хора възможност за пряко участие в обществения живот, както и възможности за контакт с техните политически представители на национално, местно и европейско равнище, с представители на неправителствени организации и с граждански инициативи; предлага Комисията да подкрепя пилотни проекти, насърчаващи подобен модел на гражданско образование в държавите-членки; |
24. |
Препоръчва програмите като Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig и Comenius да се популяризират по-ефективно, посредством по-широко разгърнати информационни кампании и да се организират така, че да се насърчават възможно най-голям брой хора да участват в тях, да се увеличи участието на по-малко влиятелните граждани и да се улесни тяхната мобилност в ЕС; обръща внимание на факта, че по-специално тези програми са много популярни сред младите хора и съществено допринасят за успеха на европейската интеграция; |
25. |
Приветства цитираното по-горе съобщение на Комисията от 21 декември 2007 г., което посочва ясни цели по отношение на превръщането на уебсайта „Europa“ в ориентиран към предоставянето на услуги уебсайт от типа „web 2.0“; настоятелно призовава Комисията да завърши бързо изграждането на новия уебсайт през 2009 г. и счита, че новият уебсайт следва да предоставя на гражданите форум за споделяне на мнения и участие в електронни анкети, където всички НПО, обществени институции и частни лица да могат да споделят опита си от своите проекти в областта на европейската комуникация; призовава Комисията да събере и публикува на тази уебстраница опита на бенефициерите от дейностите, финансирани в рамките на План Д; |
26. |
Приветства идеята за EU Tube, който поради факта, че има почти 1,7 милиона посетители, представлява уникален по рода си инструмент, посредством който европейските политики могат да бъдат споделяни сред потребителите на Интернет; призовава също така Комисията да подготви насоки относно ефикасни кампании по Интернет и да ги сподели с другите институции на ЕС; |
27. |
Призовава Комисията да използва по-добре достъпните чрез програмата „Europe by Satellite“ аудиовизуални материали, като създаде връзки с местни телевизионни канали и местни медии, които се интересуват от получаването на подобен материал за целите на своите предавания, за да се достигне до по-широка аудитория; |
28. |
Счита мрежата „Europe Direct“ за важен инструмент за предоставяне на отговор на питания на гражданите чрез електронни съобщения или безплатен телефон от всяка точка на ЕС, като този инструмент следва да бъде по-добре популяризиран; |
29. |
Счита, че областите на политиката за защита на потребителите и вътрешният пазар са от първостепенно значение при общуването на тема Европа с потребителите и стопанските субекти; призовава държавите-членки да повишат усилията за общуване на тема ползите от единния пазар на национално, регионално и местно равнище; приканва Комисията и държавите-членки да насърчават и укрепват интерактивното общуване и предоставяне на информация за постигане на ефективен диалог между потребители, стопански субекти и институции чрез различни електронни средства от последно поколение технологии и да допринасят за развитието на електронната търговия; |
30. |
Изисква Комисията да повиши своите координационни усилия в областите на образоване и предоставяне на информация на потребителите относно техните права и задължения чрез увеличаване на собствените си финансови и човешки ресурси; призовава държавите-членки да увеличат финансовите и човешките ресурси, предназначени за европейската мрежа от потребителски центрове, за да се повиши степента на осведоменост и да се гарантира прилагането на правата на потребителите в ЕС, и настоятелно призовава държавите-членки с оглед на световната финансова криза и повишаващите се равнища на задлъжнялост на потребителите, да положат усилия за повишаване на степента на финансова грамотност на потребителите, по-конкретно относно техните права и задължения, както и способите за обезщетение, с които разполагат, по отношение на спестявания и заеми; |
31. |
Призовава държавите-членки да увеличат човешките ресурси и финансовите средства, които се заделят за мрежата SOLVIT, която позволява безплатното решаване на проблеми, породени от лошо прилагане или от неприлагане на общностното законодателство; изисква Комисията да ускори модернизацията на различните служби, предоставящи информация и консултации във връзка с единния пазар; следователно подкрепя концепцията, съдържаща се в съобщението на Комисията от 20 ноември 2007 г., озаглавено „Единен пазар за Европа през 21-ви век“ (COM(2007)0724), за интегриран подход по отношение на предоставянето на помощни услуги във връзка с единния пазар чрез създаването на обща начална уебстраница; отбелязва инициативите на Комисията за намаляване на административното бреме и за по-добро регулиране; по-конкретно, призовава за внасяне на подобрения в подкрепа на малките и средните предприятия, които представляват важен източник на работни места в Европа; |
32. |
Отбелязва, че една европейска година на доброволческата дейност би представлявала идеална възможност за европейските институции да общуват с гражданите; подчертава, че в Европейския съюз има повече от 100 милиона доброволци, и призовава Комисията да подготви почвата, за да провъзгласи 2011 г. за европейска година на доброволческата дейност, като представи възможно най-скоро конкретно законодателно предложение по този въпрос; |
33. |
Подчертава значението на отчитането на мнението на гражданите за Европа като глобален играч, като по-конкретно се отчита все по-осезаемата роля на Европейския парламент по този въпрос; във връзка с това насърчава членовете на ЕП и на Съвета да вземат участие в посещенията на членове на Комисията в рамките на План Д, тъй като тези посещения играят важна роля за установяването на връзка с националните парламенти, с гражданското общество, с лидери от средите на бизнеса и синдикални ръководители, с регионалните и местните органи на държавите-членки; |
34. |
Изразява задоволство, че светът като цяло повече от всякога се интересува от европейския проект и че ЕС и неговите граждани все повече осъзнават предимствата от споделянето на техния собствен опит на наднационално ниво с други страни и региони, и по-специално със съседните на ЕС страни; във връзка с това призовава Комисията, чрез своите делегации в трети държави, да намери начини за достигане до гражданите на тези държави и за информирането им относно възможностите в Европейския съюз, например с оглед на средствата за масово осведомяване и другите форми на култура, образование, езиково обучение и програми за мобилност и обмен, като „Erasmus Mundus“; |
35. |
Отбелязва, особено в контекста на увеличаващия се брой граждани от трети страни в ЕС и зараждането на многокултурни общества, за което те също са допринесли, че са необходими повече усилия за интеграцията на имигрантите в ЕС, както и за предоставяне на конкретен достъп до информация относно европейското гражданство и последствията от него, посредством например укрепване на партньорствата между различните управленски равнища (местно, регионално и национално) и неправителствените фактори (например работодатели, гражданско общество, мигрантски сдружения, медии и НПО, подпомагащи мигранти); смята, че успешната интеграция ще допринесе за по-нататъшното развитие на многокултурно европейско съзнание, основаващо се на толерантност, диалог и равенство; |
36. |
Призовава Комисията да популяризира програми и кампании (като например „Светът през погледа на жените“), които насърчават социалните, политическите и културните дейности на жените, като се отчита ролята на жените по отношение на диалога между поколенията и устойчивостта и благоденствието на обществото; във връзка с това призовава за по-добро информиране на младите момичета и на жените относно понятието европейско гражданство и съответните права, които то носи, по-специално в социално и географски изолираните райони; подчертава, че тези информационни кампании трябва да имат за цел подобрено участие на жените в политическия живот и в процеса на вземане на решение; подчертава необходимостта от насърчаване на мерки за премахване на свързаното с пола цифрово разделение, за да бъдат предоставени на жените инструменти за участие в диалога относно Европа при еднакви условия; поздравява Комисията за избора на съвместно финансираните проекти в рамките на План Д от нейните представителства, които включват многобройни женски организации и многобройни проекти с участието на жени; подчертава необходимостта от насърчаване на гражданското участие в областта на въпроси като насилието въз основа на пола или трафика на хора, за които, за да има напредък в разрешаването на проблемите, е абсолютно необходимо участието на обществото; признава уменията на жените за разрешаване на проблеми и конфликти и настоятелно призовава Комисията да включва повече жени в оперативните и работните групи, чиято дейност засяга областта на семейния живот, детските грижи, образованието и др.; |
*
* *
37. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Европейския съвет, Комисията, Съвета, Съда на Европейските общности, Сметната палата, Комитета на регионите, Европейския икономически и социален комитет и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ C 13, 20.1.2009 г., стр. 3.
(2) ОВ L 378, 27.12.2006 г., стр. 32.
(3) ОВ C 314 E, 21.12.2006 г., стр. 369.
(4) ОВ C 92 E, 20.04.2006 г., стр. 403.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/33 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Съвместна парламентарна асамблея на страните от АКТБ-ЕС през 2008 г.
P6_TA(2009)0155
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно дейностите на Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ-ЕС през 2008 г. (2008/2303(INI))
2010/C 117 E/06
Европейският парламент,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибските острови и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (1) (Споразумението от Котону),
като взе предвид правилника на Съвместната парламентарна асамблея на АКТБ-ЕС (СПА), приет на 3 април 2003 г. (2), последно изменен в Port Moresby (Папуа - Нова Гвинея) на 28 ноември 2008 г. (3),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие (4),
като взе предвид Декларацията от Кигали (Руанда), приета от СПА на 22 ноември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (СИП), насърчаващи развитието (5),
като взе предвид декларацията от Port Moresby, приета от СПА на 28 ноември 2008 г. относно световната финансова и хранителна криза (6),
като взе предвид резолюциите, приети от СПА през 2008 година:
— |
относно социалните и екологични последствия на програмите за структурно приспособяване (7), |
— |
относно опита от процеса на европейска регионална интеграция, който може да бъде приложен спрямо страните от АКТБ (8), |
— |
относно въпроси на хранителната безопасност в страните от АКТБ и ролята на сътрудничеството АКТБ - ЕС (9), |
— |
относно положението в Кения (10), |
— |
относно защитата за цивилни граждани в рамките на операции по поддържане на мира на Организацията на Обединените нации и на регионалните организации (11), |
— |
относно ефикасността на помощта и определянето на държавната помощ за развитие (12), |
— |
относно социалните последствия от детския труд и стратегиите за борба срещу детския труд (13), |
— |
относно положението в Мавритания (14), |
— |
относно положението в Зимбабве (15), |
като взе предвид комюникето от Windhoek (Намибия) на СПА от 29 април 2008 г. (16),
като взе предвид комюникето от Port Vila (Вануату) на СПА от 1 декември 2008 г. (17),
като взе предвид декларацията на Бюрото на СПА от 25 ноември 2008 г. относно френското председателство на ЕС (18),
като взе предвид Европейския консенсус за хуманитарната помощ, подписан на 18 декември 2007 г. (19),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по развитие (A6-0081/2009),
А. |
като има предвид подписването на СИП с някои региони или страни от АКТБ през 2008 г. и проведените в рамките на СПА разисквания, през март 2008 г. в Любляна (Словения) и през ноември 2008 г. в Port Moresby относно етапа на напредък на преговорите по СИП; |
Б. |
като има предвид, че приемането на горепосочения Регламент (ЕО) №1905/2006, в който се предвиждат тематични програми, приложими и за държавите от АКТБ, както и програма от придружаващи мерки за държавите от АКТБ, които са страни по Протокола за захарта; |
В. |
като има предвид ангажимента, поет от члена на Комисията, отговарящ за въпросите на развитието и хуманитарната помощ, на заседанието на СПА през юни 2007 г. във Висбаден, за представяне на национални и регионални стратегически документи за страните от АКТБ (за периода 2008-2013 г.) за упражняването на демократичен контрол от парламентите, и като приветства факта, че изпълнението на този ангажимент вече е започнало; |
Г. |
като има предвид, че предвиденото за 2010 г. ново преразглеждане на Споразумението от Котону, предоставя съществена възможност за развиване на регионалното измерение на СПА и за развиване на парламентарния контрол в региона на държавите от СПА, но също така и за укрепване на ролята и дейностите на самата институция на СПА; |
Д. |
като има предвид забележителния успех на двете регионалните заседания на СПА през 2008 г. в Намибия и Вануату, които доведоха да приемането на горепосочените комюникета от Windhoek и Port Vila; |
Е. |
като има предвид положението в Зимбабве, което допълнително се влоши през 2008 г., въпреки произвеждането на избори през юли 2008 г., като все пак приветства постигнатото споразумение за приемането на резолюция относно Зимбабве на 16-тата сесия на СПА в Port Moresby; |
Ж. |
като има предвид продължаващия конфликт в Демократична република Конго (ДКР) и сериозните и повтарящи се нарушения на правата на човека там, и като припомня необходимостта от ефективна хуманитарна помощ и на засилен ангажимент от страна на международната общност; |
З. |
като има предвид работата на Панафриканския парламент и придаването на официален характер на отношенията между Европейския парламент и ПАП, и изразеното в рамките на втората сесия на Панафриканския парламент от 28 октомври 2008 г. от председателя на Европейския парламент намерение да се създаде междупарламентарна делегация при следващия мандат на Парламента; |
И. |
като има предвид почти едновременното провеждане в Port Moresby на 16-тата сесия на СПА и на Международната конференция за финансирането на помощта за развитие в Доха, което принуди много от членовете на Европейския парламент да направят мъчителен избор; |
Й. |
като има предвид отличния принос на словенското председателство на Европейския съюз (януари - юни 2008 г.) и на правителството на Папуа-Нова Гвинея за горепосочените заседания на СПА в Любляна и Port Moresby; |
К. |
като има предвид проучвателните мисии на Бюрото на СПА през 2008 г.:
|
1. |
Изразява удовлетворение от факта, че през 2008 г. СПА предостави рамките на един открит, демократичен и задълбочен диалог по преговорите по споразуменията за икономическо партньорство между Европейския съюз и страните от АКТБ; |
2. |
Подчертава изразената от СПА загриженост относно някои елементи от преговорите, както по отношение на формата, така и по същество; припомня, че след приемането на СИП с Карибския форум (Caribbean Forum of States) и временните споразумения с някои страни от други региони, обсъждането продължава; |
3. |
Приветства положителния отговор на новия член на Комисията, отговарящ по въпросите на търговията, спрямо искането на няколко държави и региони от АКТБ за преразглеждане на спорни въпроси, в съответствие на изявлението на председателя на Комисията; |
4. |
Подчертава необходимостта от стриктен парламентарен контрол по време на преговорите, както и при прилагането на СИП; отбелязва със съжаление, че ролята на СПА е застрашена от перспективата за създаването на нов орган, а именно парламентарната комисия в рамките на СИП, без да е изяснено отношението между този орган и СПА; приканва парламентарната комисия да насочи усилията си в рамките на СПА към предотвратяване на натрупването на разходи и проблеми, произтичащи от организирането на заседания, като извлече полза от системата на регионални заседания на СПА, към използване на опита на СПА и към насърчаване на взаимодействието с всички региони от СИП; подчертава, че е желателно тази комисия да действа гъвкаво, да бъде в състояние да приспособи опита на участващите в разглеждането на СИП в комисиите членове на Европейския парламент в областта на търговията и развитието; |
5. |
Изрично подчертава ключовата роля на парламентите на държавите АКТБ, недържавните участници и на местните органи за проследяването и управлението на АКТБ, и изисква от Комисията да гарантира участието им в протичащите в момента преговори, което предполага ясен дневен ред за продължаването на преговорите, одобрен от държавите АКТБ и от Съюза, и основан на общо участие; |
6. |
Подчертава загрижеността на СПА по отношение на последиците от настоящата финансова криза и приветства приемането от СПА на горепосочената декларация от Port Moresby относно световната финансова и хранителна криза, призовава СПА да провежда редовни разисквания по този въпрос; |
7. |
Със задоволство приветства ангажимента, поет от члена на Комисията, отговарящ за въпросите на развитието и хуманитарната помощ, на горепосоченото заседание на СПА в Кигали, за представяне на национални и регионални стратегически документи за страните от АКТБ (за периода 2008-2013 г.) за упражняване на демократичен контрол от парламентите, и при анализа на тези документи приветства вече извършената от някои парламенти на страните от АКТБ работа; |
8. |
По този повод припомня необходимостта от цялостно включване на парламентите в демократичния процес и в националните стратегии за развитие; подчертава основната им роля при прилагането, мониторинга и контрола на политиките за развитие; |
9. |
Приканва парламентите на страните от АКТБ да изискат от своите правителства, както и от Комисията, да се включат в процеса на подготовка и прилагане на националните и регионални стратегически документи за сътрудничеството между Европейския съюз и техните страни (за периода 2008-2013 г.); |
10. |
Призовава Комисията да предостави цялата налична информация на парламентите на страните от АКТБ и да им окаже помощ в тази работа по упражняване на демократичен контрол, а именно чрез подкрепа на капацитета им; |
11. |
Подкрепя включването на Европейския фонд за развитие (ЕФР) в бюджета на Съюза с цел да се засили последователността, прозрачността и ефикасността на политиката на сътрудничество за развитие и да се гарантира демократичния й контрол; подчертава, че включването на ЕФР в бюджета на Съюза представлява също уместен отговор на трудностите по изпълнението и ратификацията на следващите ЕФР; |
12. |
Приканва парламентите да извършат задълбочен парламентарен контрол във връзка с Европейския фонд за развитие (ЕФР); подчертава привилегированото положение на СПА в тези разисквания и приканва СПА, както и парламентите на страните от АКТБ да участват активно в тях, по-конкретно при преразглеждането на Споразумението от Котону, предвидено за 2010 г.; настоява държавите АКТБ да бъдат приобщени към цялостния процес на преговори по посоченото преразглеждане; |
13. |
Със задоволство отбелязва все по-парламентарното, и следователно политическо естество на СПА, както и засилването на ангажимента на нейните членове и повишаването на качеството на разискванията в нейните рамки, което решително допринася за партньорството между страните от АКТБ и ЕС; |
14. |
Счита, че горепосочените резолюции на СПА относно положението в Кения и Зимбабве, са показателни примери за засилен диалог; |
15. |
Призовава СПА да продължи да следи положението в Судан и по-конкретно в Дарфур, като по-конкретно оцени позицията на Съюза и държавите АКТБ по отношение на обвиненията, повдигнати от МНС; |
16. |
Призовава СПА да продължи да следи положението в Сомалия, което поставя в опасност живота на сомалийското население, представлява заплаха за сигурността в региона и е източник на глобална нестабилност, предизвикана от ескалацията на случаите на беззаконие, екстремизъм и пиратство; |
17. |
Призовава СПА да продължи да разисква тревожното положение в Зимбабве, където изборите от юли 2008 г. не доведоха да възстановяване на демокрацията и където икономическото положение представлява истинска заплаха за здравето и живота на милиони граждани, това положение на Зимбабве заплашва стабилността на целия регион; |
18. |
Приканва СПА да продължи да допринася за усилията за осведомяване на международната общност за конфликтите в източната част на Демократична република Конго, да насърчи намирането на политическо решение на кризата чрез провеждане на преговори и да подкрепи всякакви действия, които биха могли да бъдат предложени в рамките на решение, постигнато по пътя на преговорите; |
19. |
Приканва СПА да продължи и задълбочи диалога с Панафриканския парламент и парламентите на регионалните организации поради значението на регионалната интеграция за мира и развитието на страните от АКТБ; |
20. |
Изказва съжаление за това, че не са били проведени достатъчно консултации със СПА във връзка с изготвянето на съвместната стратегия на ЕС и Африка и изразява надежда, че СПА ще бъде включена активно в прилагането на стратегията; |
21. |
Приветства факта, че регионалните заседания, предвидени в Споразумението от Котону и в правилника на СПА, се провеждат от 2008 г.; счита, че тези заседания позволяват истински обмен на мнения относно регионалните предизвикателства, включително предотвратяването и разрешаването на конфликти, както и че европейските политики допринасят за засилване на регионалното сближаване; подчертава, че тези заседания се провеждат в много подходящ момент от преговорите - сключването и прилагането на СИП и че това би следвало да бъде основен приоритет; поздравява организаторите на двете много успешни заседания в Намибия и Вануату и подкрепя организирането на следващите заседания в регионите на Карибския басейн и Западна Африка през 2009 г.; |
22. |
Насърчава СПА да засили ролята на комисията по политически въпроси, за да може тя да се превърне в истински форум за предотвратяване и решаване на конфликти в рамките на партньорството между АКТБ и ЕС и този ефект да се разпростре върху разискванията по неотложни ситуации в една или друга страна; приветства работата, извършена в областта на защитата на цивилни граждани в рамките на операциите по поддържане на мира и намерението да се работи в областта на управлението в страните от АКТБ; |
23. |
Приветства също така доклада на Комисията по политически въпроси на СПА относно опита от процеса на европейската регионална интеграция, който би могъл да се приложи спрямо държавите АКТБ, който беше приет в Любляна през март 2008 г. и в който се подчертават ключовите ползи от интеграцията, като например мир и сигурност, предотвратяване на превръщането на потенциални във въоръжени конфликти, просперитет, благополучие, демокрация и зачитане на правата на човека; |
24. |
Със задоволство отбелязва изразеното от комисията за икономическо развитие, финанси и търговия на СПА становище да започне анализ на стратегическите регионални документи за региона на страните от АКТБ; |
25. |
Подчертава ролята на комисията по социални въпроси и околна среда на СПА в областта на детския труд и намерението й да продължи анализа на социалното положение на младите хора в страните от АКТБ; |
26. |
Приветства също така доклада на комисията по социални въпроси и околна среда относно социалните и екологични последици от програмите за преструктуриране, приет в Любляна, който застъпва становището, че практиката заемите от Световната банка и МВФ да се обвързват с условия на икономическите политики е оказала пагубни социални и екологични последици за държавите АКТБ и би следвало да бъде заменена с политика на отпускане на заеми, която да е адаптирана спрямо всяка държава и да се фокусира върху намаляването на бедността; |
27. |
Приканва СПА да изиска да бъде активно включена в процеса на преразглеждане на споразумението от Котону, което ще започне през 2009 г., за да се гарантира, че в бъдеще ролята и дейностите на СПА ще бъдат укрепени; |
28. |
Отбелязва със задоволство нарастващото участие на недържавни субекти в сесиите на СПА, което изпъкна по време на разискванията, довели до приемането на горецитираната декларация от Port Moresby от ноември 2008 г. относно световната финансова и продоволствена криза, както и при доклада на икономическите и социални партньори относно СИП, който беше представен в рамките на заседанието на СПА, проведено в Любляна през март 2008 г.; |
29. |
Изразява желание, освен годишния доклад относно дейността на СПА АКТБ - ЕС, да бъде подготвен общ дебат между секретариата на държавите АКТБ и Европейския парламент относно условията на функциониране на СПА, по-конкретно гласуването от отделна колегия, равното третиране на парламентаристите, както и мисии за установяване на фактическата обстановка и съвместните мисии за наблюдаване на избори; |
30. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, на Съвета на АКТБ, на Бюрото на СПА, както и на правителствата и парламентите на Словения и Папуа - Нова Гвинея. |
(1) ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.
(2) ОВ C 231, 26.9.2003 г., стр. 68.
(3) АКТБ-ЕС/100.291/08/окончателен.
(4) ОВ L 378, 27.12.2006 г., стр. 41.
(5) ОВ C 58, 1.3.2008 г., стр. 44.
(6) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 42.
(7) ОВ C 271, 25.10.2008 г., стр. 20.
(8) ОВ C 271, 25.10.2008 г., стр. 27.
(9) ОВ C 271, 25.10.2008 г., стр. 32.
(10) ОВ C 271, 25.10.2008 г., стр. 37.
(11) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 19.
(12) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 26.
(13) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 31.
(14) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 37.
(15) ОВ C 61, 16.3.2009 г., стр. 40.
(16) СПА100 288.
(17) СПА100 452.
(18) СПА100 448.
(19) Съвместна декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Европейската Комисия, озаглавена „Европейският консенсус относно хуманитарна помощ“ (ОВ C 25, 30.1.2008 г., стp. 1).
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/38 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Регионална политика и пречки за използване на структурните фондове
P6_TA(2009)0156
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно най-добри практики в областта на регионалната политика и пречки за използване на структурните фондове (2008/2061(INI))
2010/C 117 E/07
Европейският парламент,
като взе предвид програма URBACT, предприета като част от инициативата URBAN, която улеснява и развива добрите практики и обмена на опит между повече от 200 града в Европейския съюз,
като взе предвид своята резолюция от 21 октомври 2008 г. относно управлението и партньорството в национален и регионален мащаб, както и въз основа на отделни проекти, в областта на регионалната политика (1),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. относно определянето на общи разпоредби за Европейския регионален фонд, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (2),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (3),
като взе предвид членове 158 и 159 от Договора за ЕО,
като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет, проведен в Лисабон на 23 и 24 март 2000 г.,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 19 юни 2008 г., озаглавено „Пети доклад за напредъка в икономическото и социалното сближаване: Растеж в регионите, растеж в Европа“ (COM(2008)0371),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 6 октомври 2008 г., озаглавено „Зелена книга за териториално сближаване: Да превърнем териториалното многообразие в предимство“ (COM(2008)0616),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 8 ноември 2006 г., озаглавено „Региони за икономическа промяна“ (COM(2006)0675),
като взе предвид проучването на своя тематичен отдел „Структурна политика и политика на сближаване“, озаглавено „Най-добри практики в сферата на регионалната политика и пречки при усвояване на структурните фондове“,
като взе предвид публичното изслушване от 17 юли 2008 г., организирано от Комисията по регионално развитие,
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по регионално развитие и становището на Комисията по бюджети (A6-0095/2009),
А. |
като има предвид, че политиката на сближаване е една от най-значимите области на политиката в ЕС, не само от гледна точка на бюджета му, а преди всичко защото е основен стълб в процеса на европейска интеграция и поради нейното значение за социалното, икономическото и териториално сближаване на Европейския съюз и за хармоничното развитие на 268-те региона, което намалява различията и слабостите на развитието и подобрява живота на всички граждани на ЕС; |
Б. |
като има предвид, че регионите в Европейския съюз са изправени пред до голяма степен сходни предизвикателства, въпреки че въздействието им е много различно за различните региони, като се имат предвид специфичните им особености, свързани с естеството им (например островни или планински региони) и население: глобализацията и свързаното с нея ускорено икономическо преструктуриране, отварянето на търговските взаимоотношения, последиците от технологичната революция и изменението на климата, развитието на икономиката, основана на знанието, демографските промени, обезлюдяването, както и увеличаването на имиграцията; |
В. |
като има предвид, че най-добрите резултати, които укрепват основата на знанията подобряват конкуренцията, често се постигат при проекти със сътрудничество между публичния сектор, бизнеса, образователния сектор и местни заинтересовани лица; |
Г. |
като има предвид, че политиката на сближаване не може да разгърне пълния си потенциал за преодоляване на предизвикателствата, тъй като потенциалните кандидати срещат сериозни пречки, свързани с използването на структурните фондове, като:
|
Д. |
като има предвид, че някои от съществуващите грешки в областта на политиката на сближаване произтичат от тези съществуващи пречки; |
Е. |
като има предвид, че забавянето в изпълнението на структурната политика се дължи до известна степен на прекалената скованост на процедурите, и че затова е необходимо те да се опростят и да се установи едно ясно разделение на отговорностите и правомощията между ЕС, държавите-членки и регионалните и местни органи; |
1. |
Подчертава, че, въпреки че добавената стойност на разпространението на добри практики сред широката общественост от гледна точка на подобрената комуникация и на разходите и ползите трябва да бъдат отчетени, опитите за въвеждане на тези практики в регионалната политика на ЕС следва да бъдат насочени главно към управленските органи, като те се насочват към съставянето на правила за достъп до структурните ресурси, така че обменът на информация и опит да може да допринася за съществено подобряване качеството на проектите, като предоставя решения на общи проблеми и предлага по-ефективни и насочени действия; |
2. |
Посочва необходимостта от опростяване на процедурите, които ръководят изпълнението на проекти и програми по структурните фондове, особено по отношение на системите за управление и контрол; следователно в тази връзка приветства пакета за ревизиране на уредбата по структурните фондове в отговор на настоящата финансова криза; очаква с нетърпение по-нататъшните предложения на Комисията в тази област да бъдат съобщени в рамките на следващите няколко месеца; |
Премахване на пречките
3. |
С оглед премахване на посочените пречки, призовава Комисията, наред с останалото, да:
|
4. |
Препоръчва на Комисия да продължи действията си и да разработи съгласуван, общодостъпен подход за междурегионален обмен на най-добрите практики, с цел участниците в областта на политиката на сближаване да се възползват от опита на другите; |
5. |
Изрично посочва, че идентифицирането на най-добри практики не трябва да води до допълнителни бюрократични спънки за кандидатстващите и за организаторите на проекти; |
6. |
Изисква административната тежест при използването на структурните фондове да бъде сведена до минимум и да не се увеличава излишно чрез налагането на индивидуални условия от страна на държавите-членки; |
7. |
Отново изразява подкрепата си за практика, която цели всяка държава-членка да представя национална годишна декларация за достоверността и точността на отчетите, обхващаща средствата на Общността, които са обект на споделено управление, и призовава тази практика да стане общоприета; |
Общи и тематично определени критерии за определяне на най-добри практики
8. |
Приветства подхода, установен в рамките на инициативата „Региони за икономическа промяна“, първо, най-добрите практики да бъдат определяни и отличавани с годишната награда „REGIO STARS“, както и да бъдат публично огласявани, и второ, да бъде създадена уебстраница за най-добри практики; обръща внимание на ограничената ефективност на един интернет сайт сам по себе си; |
9. |
Отправя критика относно липсващата прозрачност по отношение на обективната основа на Комисията за определяне на най-добри практики; |
10. |
Призовава Комисията, с оглед на широко разпространеното използване на понятието „най-добри практики“, както и често употребяваните паралелно изрази „добри практики“ или „успешни примери“, да разработи ясен набор от критерии, приспособен специално към политиката на сближаване, чрез който „най-добрите практики“ да могат да бъдат разграничени от тези, които се отнасят за други проекти; |
11. |
Препоръчва Комисията да вземе под внимание следните точки при определяне на „най-добри практики“:
|
12. |
Подчертава, че всички критерии за подчертаване на най-добри практики трябва да бъдат ясно измерими и надеждни, за да се избегнат търкания, нежелани последствия и субективни преценки, което може да подрони цялата процедура за оценяване на проекта, базирана на тези критерии; по тази причина призовава Комисията да опише ясно съдържанието на тези критерии, и начина, по който те следва да се прилагат; |
13. |
Препоръчва, въз основа на анализа на многобройни проекти от много региони на ЕС, при определянето на „най-добри практики“ за областите на политиката на сближаване да се вземат под внимание допълнителни фактори, които са от особено значение за развитието на определени региони и на ЕС като цяло, и които се отличават с многообразие на подходите при прилагането; |
14. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Научноизследователска и развойна дейност / иновации“:
|
15. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Околна среда, климат и устойчива енергийна политика“:
|
16. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Създаване на висококачествени работни места“:
|
17. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Обучение през целия живот“:
|
18. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Интегрирано развитие на градската среда“:
|
19. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Демографско развитие“:
|
20. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Трансгранично сътрудничество“:
|
21. |
Препоръчва следните фактори да бъдат взети под внимание за областта „Публично-частни партньорства“:
|
22. |
Призовава Комисията да отчита необходимостта от насърчаване на най-добрите практики в областта на финансовите схеми, по-специално по отношение на публично-частните партньорства и тези, които се ползват с подкрепата на Европейската инвестиционна банка и на Европейския инвестиционен фонд; |
23. |
Осъзнава, че е изключително трудно един проект да отговаря на съвкупността от всички посочени по-горе критерии; следователно призовава Комисията преди да прилага тези критерии, да състави списък по ред на приоритет и да определи тези от тях, които представляват най-голям приоритет, за да е по-лесно да се определят достойните проекти като „най-добри практики“; подчертава необходимостта общо установените критерии за „най-добри практики“ да се използват по открит и прозрачен начин, което ще позволи по-добро управление, приемане и сравнимост на най-добри практики и предотвратяване на объркване с други сходни понятия; |
24. |
Призовава Комисията, с оглед на бъдещото използване на понятията „най-добри практики“, „добри практики“, и „успешни примери“, да разработи ясна и прозрачна класификация или степенуване на тези понятия за целите на описанието на проектите; |
Обмен на най-добри практики
25. |
Призовава Комисията да организира и координира обмена на най-добри практики чрез мрежа на регионите и да създаде за тази цел публичен уебсайт, съдържащ основна информация за проектите на всички общностни езици; |
26. |
Препоръчва Комисията да създаде в рамките на съществуващата административна структура специфична служба към Генерална дирекция „Регионална политика“, която да организира, в сътрудничество с тази мрежа на регионите, оценяването, събирането и обмена на най-добри практики и да действа като постоянно звено за контакти както от гледна точка на предлагането, така и на търсенето, с цел установяване на дългосрочен, постоянен, надежден и успешен обмен на най-добри практики в областта на политиката на сближаване; призовава Комисията да разпространява сред всичките си отдели тази култура на добри практики; |
27. |
Предлага в тази рамка механизмите за оценяване да проучат и отчетат изпитаните и надеждни методологии, които вече са били прилагани; изразява убеждение, че следва да се обърне особено внимание на сътрудничеството с мрежа от регионални органи и специализирани агенции, които са ключов източник на първостепенен материал от най-добри практики за оценяване; |
28. |
Припомня, че ако Европейският съюз предоставя финансиране и добри практики, то националните, регионалните и местните органи са отговорни за това да се възползват от тях; в тази връзка приветства създаването на програма Еразъм за избраните представители на местно и регионално равнище; |
29. |
Препоръчва Комисията да използва наличните инструменти на Комитета на регионите, и в частност Лисабонската платформа за мониторинг и мрежата за наблюдение на субсидиарността, за да обменя най-добри практики между регионите и държавите-членки с оглед идентифициране и съвместно определяне на целите, след това планиране на дейностите и накрая - извършване на сравнителна оценка на резултатите от политиката на сближаване; |
*
* *
30. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0492.
(2) ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.
(3) ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 1.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/46 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Взаимно допълване и координиране на политиката на сближаване и мерките за развитие на селските райони
P6_TA(2009)0157
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно взаимното допълване и координирането на политиката на сближаване и мерките за развитие на селските райони (2008/2100(INI))
2010/C 117 E/08
Европейският парламент,
като взе предвид член 158 и член 159 от Договора за ЕО,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (2),
като взе предвид Решение 2006/702/ЕО на Съвета от 6 октомври 2006 г. относно стратегическите насоки на Общността за сближаване (3),
като взе предвид Решение 2006/144/ЕО на Съвета от 20 февруари 2006 г. относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.) (4),
като взе предвид териториалната програма на ЕС и първия план за действие за прилагане на териториалната програма на Европейския съюз,
като взе предвид Зелената книга на Комисията от 6 октомври 2008 г. за териториално сближаване - Да превърнем териториалното многообразие в предимство (СОМ(2008)0616),
като взе предвид анализа на Европейската мрежа за наблюдение на териториалното планиране (ESPON), озаглавен „Тенденции на териториалното развитие. Сценарии за Европа“,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по регионално развитие и становището на Комисията по земеделие и развитие на селските райони (А6–0042/2009),
А. |
като има предвид, че понятието селски райони беше определено от Организацията за икономическо сътрудничество, като дефиницията му включва характеристики като ниска гъстота на населението и липса на достъп до услуги и като има предвид, че това определение се използва от Комисията, за да се установят и очертаят целите за развитие на тези райони; |
Б. |
като има предвид, че между селските райони в отделните държави-членки съществуват големи разлики и като има предвид, че докато селските зони в някои региони и държави-членки преживяха демографски и икономически растеж, жителите на много от тези зони мигрират към градските зони или търсят преквалификация, като това създава огромно предизвикателство за селските райони; |
В. |
като има предвид, че селските райони обхващат до 80 % от територията на ЕС; |
Г. |
като има предвид, че потребностите на смесените селски райони, които се характеризират с икономическа структура, подобна на тази на градските райони, разположени в близост до тях, се различават от потребностите на райони, които са преобладаващо селски, периферни или изолирани; |
Д. |
като има предвид, че една от целите на Съюза е да насърчава икономическия и социален напредък и висока степен на трудова заетост и постигането на балансирано и устойчиво развитие; |
Е. |
като има предвид, че икономическото, социалното и териториалното сближаване на ЕС може да се подобри чрез икономическо развитие, насърчаването на възможностите за осигуряване на трудова заетост в селските и градски райони, и чрез осигуряване на равен достъп до обществени услуги; |
Ж. |
като има предвид, че реформата на структурната политика за периода 207-2013 г. доведе до промени в структурата на фондовете и принципите за предоставянето на помощ в рамките на тази политика, както и до създаване на нов Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), обвързан с общата селскостопанска политика (ОСП) и отделен от политиката на сближаване; |
З. |
като има предвид, че програмите LEADER вече са показали в миналото как чрез инструментите на регионалната политика успешно може да бъде насърчавано развитието на селските райони; |
И. |
като има предвид, че от ключово значение за успеха на ЕЗФРСР е осигуряването на взаимна допълняемост на действията, съфинансирани от ЕЗФРСР, и действията, съфинансирани от структурните фондове, тоест правилно координиране на помощта, предоставяна чрез различните фондове, в частност Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд и Европейския социален фонд, както и осигуряване на взаимното им допълване; |
Й. |
като има предвид, че създаването на ЕЗФРСР, отделянето на средствата за развитие на селските райони от обхвата на политиката на сближаване и широкообхватната перспектива за регионално развитие, може да доведе до дублиране на някои цели (например опазване на околната среда, транспорт и образование) или до тяхното пълно пренебрегване; |
К. |
като има предвид, че непрекъснатият трансфер на фондове между Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и ЕЗФРСР води до несигурност в планирането както за земеделските производители, така и за организаторите на проекти за развитие на селските райони; |
Л. |
като има предвид, че с оглед на бюджетните ограничения, съществува риск наличното финансиране в рамките на ЕФРР в значителна степен да бъде използвано за повишаване на стопанската конкурентоспособност в по-големите градски центрове или най-активните региони, а средствата от ЕЗФРСР да бъдат съсредоточени върху подобряването на конкурентоспособността на селското стопанство, което продължава да бъде двигателят на селските райони, и също така върху неселскостопански дейности и за развитие на малките и средни предприятия (МСП) в селските райони, в резултат на което е необходима по-тясна координация, за да се гарантира, че всички райони са обхванати; |
М. |
като има предвид, че МСП, най-вече микропредприятията и занаятчийските предприятия, играят съществена роля за поддържането на икономическия и социалния живот на селските райони и осигуряването на тяхната стабилност; |
Н. |
като има предвид, че целите на политиката за развитие на селските райони не трябва да противоречат на целите от Лисабон, ако това развитие се основава на прилагането на механизма за относителна конкурентоспособност (по-добро съотношение разходи-ефективност), в частност в местното преработване на хранителни продукти и във връзка с развитието на МСП и на инфраструктура и услуги, като например туризъм, образование или опазване на околната среда; |
О. |
като има предвид, че следва да се признава естествената връзка между и допълване на селскостопанската политика и политиката за развитие на селските райони; |
1. |
Отбелязва, че традиционно използваните критерии за разграничаване на селските от градските райони (по-ниска гъстота на населението и равнище на урбанизация) не винаги са достатъчни, за да предоставят „пълна картина“; следователно счита, че следва да се проучи възможността за добавянето на допълнителни критерии и призовава Комисията да осъществи анализ и да направи конкретни предложения в тази област; |
2. |
Счита, че с оглед на големите различия между селските райони в различните държави-членки и тъй като тези райони представляват над 80 % от територията на ЕС, е необходимо да се приеме и приложи надлежно ориентиран и интегриран подход за устойчиво развитие на тези райони, като целта е да се преодолеят съществуващите неравенства и да се насърчи икономическата динамика на градските и селски райони; подчертава необходимостта да се отпусне подходящо финансиране за съответните действия; |
3. |
В тази връзка припомня, че всички региони в Съюза като цяло, включително селските и отдалечените райони, следва по принцип да се облагодетелстват от еднакви възможности за развитие, за да се избегне по-нататъшното териториално изключване на областите, които са в най-необлагодетелствано положение; |
4. |
Подчертава, че голяма част от възможностите за развитие на селските райони, по-специално за млади мъже и жени, биват възпрепятствани поради затруднения достъп до обществени услуги, отсъствието на работни места и възрастовата пирамида; |
5. |
Подчертава, че в определени региони не съществуват алтернативни решения за конкретни форми на селскостопанско производство и че често тези форми трябва да бъдат съхранявани на всяка цена за целите на екологичната и регионална политика, в частност в отдалечените и планинските региони, които са засегнати от опустиняване; |
6. |
Припомня, че Европейският съвет от Гьотеборг, състоял се на 15 и 16 юни 2001 г., разшири целите от Лисабон, така че да включват понятията устойчивост и сближаване, и политиката за развитие на селските райони е насочена към устойчиво селско стопанство, поддържането на неселскостопански дейности в тези райони, оптимизиране на възможностите за местно развитие, опазване на околната среда, балансирано регионално планиране и развитие на малките и средни предприятия; |
7. |
Счита, че правилното прилагане на политиката в областта на развитие на селските райони с оглед на дългосрочното устойчиво развитие на селските райони изисква да бъдат взети предвид в необходимата степен природните ресурси и специфичните характеристики, включително защитата, укрепването и управлението на селското наследство и развитието на връзки и взаимодействия с градските зони; |
8. |
Подчертава също така необходимостта от оценка на областите на алтернативна стопанска дейност и на възможностите, които тези области предоставят за диверсификация на професионалната дейност на населението; |
9. |
Вярва, че бъдещите въпроси, свързани със селските райони, изискват една балансирана политика на развитие, която интегрира всички икономически и социални участници, включително малките и средни предприятия в сферата на производството и услугите, при отчитане на тяхната роля за интегрираното развитие на регионите; |
10. |
Счита, че в случая с новите държави-членки политиката за развитие на селските райони трябва да има за цел подобряването на ефикасността на селското стопанство и намаляването на различията в степента на развитие между селото и града, наред с другото посредством подпомагането на неземеделски дейности - цел, която може да бъде постигната чрез използване на структурните фондове; |
11. |
Приветства амбициозните стремежи, заявени на втората Европейска конференция по въпросите на развитието в селските райони, проведена в Залцбург през 2003 г., но изразява съжаление относно значителното намаляване на финансирането за втория стълб на Общата селскостопанска политика (ОСП), предвидено в последните финансови перспективи, което води до риск от неефективност и създаване на разделение между селскостопанските производители и жителите на селските райони; |
12. |
Посочва, че е необходимо разработването на последователна, дългосрочна стратегия за развитие на селските райони, с цел улесняване на най-ефективното и ефикасно използване на всички налични средства; |
13. |
Призовава държавите-членки и регионалните органи в сътрудничество с Европейската комисия и в партньорство с всички компетентни власти и органи, представляващи гражданското общество да изготвят прозрачна, дългосрочна, устойчива стратегия за развитие на селските райони на равнището на държавите-членки и техните райони по такъв начин, че да е възможно ясно определяне на приоритетите и целите в развитието на селските райони и да се гарантира приспособяването, координацията и взаимното допълване на помощни средства от различни налични източници за тяхното постигане; |
14. |
Призовава Комисията, държавите-членки и органите на регионално управление да гарантират прякото участие на организациите, представляващи МСП, микропредприятия и занаятчийски предприятия, за да определят техните приоритети с цел да отговорят най-добре на потребностите и очакванията на тези предприятия; |
15. |
Признава, че политиката в областта на развитие на селските райони играе изключително важна роля за определянето и преодоляването на специфичните проблеми на селските райони и счита, че установяването на ЕЗФРСР за втори стълб на ОСП представлява опит за постигане на гъвкав, стратегически, тематичен и интегриран подход за предоставяне на отговор на разнообразието от ситуации и мащабът на предизвикателствата, пред които са изправени селските райони на ЕС, и за опростяване на финансовите процедури и гарантиране, че средствата са фокусирани върху тези райони; |
16. |
Припомня, че държавите-членки бяха призовани да подготвят за текущия програмен период два стратегически документа: национален стратегически план за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и национална стратегическа референтна рамка за регионална политика (Структурни фондове); припомня, че държавите-членки бяха призовани да мобилизират взаимодействие и да създадат оперативни координационни механизми между различните фондове; изразява съжаление, че при този процес акцентът беше поставен основно върху осигуряването на разграничаване между различните фондове и програми, а не върху създаването на взаимодействие от тях; |
17. |
Счита, че ефикасността на политиката за развитие на селските райони може да бъде постигната единствено ако мерките, приложени по ЕЗФРСР и политиката за регионално развитие са координирани и допълващи се, така че да се избегне дублиране на финансирането и пропуски; отбелязва със загриженост недостатъчната координация в отделните държави-членки между тези действия по време на настоящия период на програмиране; следователно призовава Комисията да предложи реформи, имащи за цел осигуряване на по-добра координация в областта на планирането и прилагането на мерки, съфинансирани в рамките на политиката на сближаване и ОСП; признава, че реформата на ОСП след 2013 г. и структурните фондове на ОСП ще предоставят възможност за преоценка на отношенията между развитието на селските райони, от една страна и селскостопанската политика и политиката на сближаване, от друга; |
18. |
Признава, че първостепенната роля на политиката за развитие на селските райони е да продължава да подкрепя населението на селските райони и да гарантира на селското население достоен жизнен стандарт; |
19. |
Счита, че подходът на разделяне на развитието на селските райони от политиката на сближаване със създаването на ЕЗФРСР следва да бъде наблюдаван много внимателно, за да се оцени истинското въздействие върху развитието на селските райони; отбелязва, че новата система беше въведена през 2007 г. и че следователно е твърде рано да се достигне до каквито и да е заключения относно бъдещето на тази общностна политика; |
20. |
Изтъква, че един от приоритетите на политиката за развитие на селските райони е да предлага мерки, които не водят до това населението на тези райони да изостави селскостопанската дейност и които, наред с другото, насърчават конкурентоспособните стопанства, производството на органични продукти и традиционни висококачествени храни и напитки, например; |
21. |
Отбелязва с интерес, че ос 3 и ос 4 (ЛИДЕР) от втория стълб на общата селскостопанска политика (политика за развитие на селските райони), която представлява 15 % от общите разходи по ЕЗФРСР, се отнасят до неселскостопанските дейности, които основно са съсредоточени върху разнообразяването на икономиките на селските райони; счита, че като се има предвид характера на интервенциите, финансирани съгласно тези оси, които приличат на някои дейности, финансирани по структурните фондове, има риск от припокриване на политики; |
22. |
Изтъква, обаче, необходимостта да се отчитат перспективите основно на населението, заето в селското стопанство, което следва да остане основна цел на мерките за подкрепа по политиката за развитие на селските райони; |
23. |
Изтъква необходимостта от подкрепа на младите селскостопански производители, за да останат при земите си, дори ако не са заети само със селскостопанска дейност, като им се предоставят стимули за развитие и на други дейности, като например аграрен туризъм и укрепване на МСП в селските райони; |
24. |
Счита, че политиката за развитие на селските райони може да бъде постигната само, ако получи съответно финансиране, което се оползотворява съгласно приоритетите, определени за селските райони и че фондовете, набрани чрез модулация следва винаги да бъдат разпределяни обратно на действащи селскостопански общности; |
25. |
Счита, че координирането на структурната политика и мерките за развитие на селските райони дава възможност за осъществяване на проекти с по-голяма европейска добавена стойност; вижда в това възможност за дългосрочно трайно стабилизиране на селските райони, напр. чрез инфраструктурни мерки или чрез мерки за опазване на околната среда; |
26. |
Призовава Комисията да представи подробни данни и прогнози относно използването на ЕЗФРСР и структурните фондове в селските райони, както и да проучи взаимодействието, което може да бъде създадено между ЕЗФРСР и структурните фондове от гледна точка на достъпното финансиране в селските райони; |
27. |
Призовава Комисията да направи оценка, дали програмите по регионалната политика могат да допринесат за това, на земеделските производители да се предложат надеждни приходи, напр. чрез извършване на дейности по опазване на околната среда, опазване на природата и дейности по управление на ландшафта; |
28. |
Подчертава, че устойчивото развитие, равнището на доходи на глава от населението, достъпността, достъпът до обществени блага и услуги и обезлюдяването на селските райони са сред най-големите предизвикателства по отношение на политиката на сближаване, а тези цели могат да бъдат осъществявани най-ефективно, като в селските райони, наред с другите мерки, бъдат подкрепяни икономическите дейности; |
29. |
Призовава Комисията и държавите-членки системно да вземат предвид селските зони в политиките на ЕС и да предоставят подходяща подкрепа за проекти за развитие на човешкия капитал, най-вече чрез предоставяне на възможности за обучение за предприемачи в областта на селскостопански и неселскостопански дейности в селските райони, като особен акцент бъде поставен върху младите жени с цел насърчаване на заетостта и разкриване на работни места; |
30. |
Изтъква, че развитието в селските райони изисква по-голямо внимание и подкрепа за опазването на природния и обработваемия ландшафт, екотуризъм, производството и използването на възобновяеми източници на енергия и местни инициативи като местни схеми за осигуряване на качество на хранителните продукти и пазари на местните земеделски производители; |
31. |
Обръща внимание на ролята на малките и средни предприятия за развитието на селските райони, а също и техния принос за изравняване на разликите на равнище местни региони и общности; призовава Комисията, държавите-членки и регионалните и местни органи да поставят акцент върху укрепването на конкурентоспособността като подкрепят и други производствени сектори и засилват предприемачеството в селските райони, по-конкретно като премахнат административните, законови и програмни бариери, като предоставят подходяща инфраструктура, свързана с високите технологии и увеличат стимулите за започване на нови предприемачески дейности, и като също предложат повече подкрепа за неселскостопанските дейности, като същевременно насърчат икономическата диверсификация в тези райони; |
32. |
Още веднъж обръща внимание на Съвета, Комисията, държавите-членки и органите на местно управление за огромното предизвикателство, което представлява очакваното закриване на няколко милиона малки предприятия в селските райони, което ще окаже значително въздействие върху заетостта и следователно, върху стабилността на селските зони; призовава да бъдат предприети всички мерки, на всички равнища, в тясно сътрудничество с икономическите и социални партньори; |
33. |
Отбелязва, че трудностите при прилагането на политиката на развитие на селските райони произлизат от факта, че секторните политики и политиката на териториално сближаване са в конфликт помежду си, както и икономическите и социални аспекти на тези два вида политики, и от голямото разнообразие на възлагане на отговорности и политическа координация на системите, използвани в държавите-членки, в тази връзка, още веднъж подчертава необходимостта от създаване на взаимодействие между ЕЗФРСР и структурните фондове и Кохезионния фонд, и призовава Комисията да подкрепя националните, регионални и местни органи за правилното разбиране на възможностите, предлагани чрез тези финансови инструменти; призовава държавите-членки да осигурят диалог между управителните органи, така че да създадат взаимодействие между мерките, финансирани чрез различни фондове и да укрепят тяхната ефективност; |
34. |
Счита, че реформата във финансирането на селските райони трябва да бъде предшествана от задълбочени проучвания на Комисия за оценка на всички секторни политики, които оказват въздействие върху селските райони, особено ОСП и регионалната политика в контекста на политиката на сближаване и изготвяне на набор от най-добри практики в областта на цялостната политика на развитие на селските райони; |
35. |
Призовава Съвета да организира обща неформална среща на министрите, отговарящи за земеделието и регионалната политика, на която да бъдат обсъдени най-добрите средства за координиране на политиката на сближаване и мерки за развитие на селските райони и да покани на тази среща консултативните органи на ЕС (Комитета на регионите и Европейския икономически и социален комитет), както и представители на регионалните и местни органи; |
36. |
Изисква Комисията в срок до 2011 г. да създаде работна група на високо равнище като част от текущия преглед на състоянието на ОСП, която да представи предложения за гарантиране на бъдещето на икономиката на селските райони и на всички жители на тези райони след 2013 г.; |
37. |
Призовава Комисията да въведе или да укрепи истинско управление или споразумения за партньорство на всички равнища, като включи пряко всички фактори, включително МСП и микропредприятията, както и икономическите и социални партньори, с цел да определи приоритетните действия, който в най-голяма степен отговарят на потребностите от развитие на селските територии; |
38. |
Отбелязва, че процесът на развитие на селските райони е необходимо да се свърже с интересите на крайградските области и да се координира тясно с подкрепата за развитието на градовете и подчертава факта, че няма достатъчно и функционално взаимно свързване на политиките на развитие на селските райони и градовете; |
39. |
Признава потенциала на селските райони за положителен принос към околната среда чрез ангажирането им в щадящи околната среда дейности и разработването на алтернативни енергийни източници като биогорива, особено като се имат предвид четирите нови предизвикателства, очертани в политиката за развитие на селските райони при здравната проверка, като биоразнообразие и възобновяеми енергийни източници; |
40. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.
(2) ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1.
(3) ОВ L 291, 21.10.2006 г., стр. 11.
(4) ОВ L 55, 25.2.2006 г., стр. 20.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/52 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Борба срещу гениталното осакатяване на жени, практикувано в ЕС
P6_TA(2009)0161
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно борбата срещу гениталното осакатяване на жени, практикувано в ЕС (2008/2071(INI))
2010/C 117 E/09
Европейският парламент,
като взе предвид членове 2, 3 и 5 от Всеобщата декларация за правата на човека, приета през 1948 г.,
като взе предвид членове 2, 3 и 26 от Международния пакт на ООН за граждански и политически права, 1966 г.,
като взе предвид по-специално член 5, буква а) от Конвенцията за премахването на всички форми на дискриминация по отношение на жените, приета през 1979 г.,
като взе предвид член 2, параграф 1, член 19, параграф 1, член 24, параграф 3 и членове 34 и 39 от Конвенцията за правата на детето, приета на 20 ноември 1989 г. от Общото събрание на ООН,
като взе предвид Конвенцията на ООН против изтезанията и други форми на жестоко, нечовешко или унизително отнасяне или наказание от 1989 г.,
като взе предвид Африканската харта за правата и благосъстоянието на детето от 1990 г.,
като взе предвид член 1, член 2, буква е), член 5, член 10, буква в) и членове 12 и 16 от Обща препоръка № 19 на Комитета на ООН за ликвидиране дискриминацията по отношение на жените, приета през 1992 г.,
като взе предвид Декларацията и програмата за действие от Виена, приети от Световната конференция по правата на човека през юни 1993 г.,
като взе предвид Декларацията на Общото събрание на ООН за премахване на насилието срещу жени, приета през декември 1993 г., която е първият международен инструмент относно правата на човека, посветен изключително на насилието срещу жени,
като взе предвид Декларацията и програмата за действие на Конференцията на ООН по въпросите на населението и развитието, приети в Кайро на 13 септември 1994 г.,
като взе предвид Декларацията и програмата за действие на Световната конференция за жените, приети в Пекин на 15 септември 1995 г.,
като все предвид своята резолюция от 15 юни 1995 г. относно Четвъртата световна конференция в Пекин за жените: действие за равенство, развитие и мир (1),
като взе предвид своята резолюция от 13 март 1997 г. относно нарушаването на правата на жените (2),
като взе предвид факултативния протокол към Конвенцията за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените, приета на 12 март 1999 г. от Комисията на ООН по положението на жените,
като взе предвид резолюцията от 12 април 1999 г. на Комитета за равни възможности на жените и мъжете към Съвета на Европа относно гениталното осакатяване на жени,
като взе предвид своята позиция от 16 април 1999 г. относно измененото предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за приемане на програма за действие на Общността (програма ДАФНЕ) относно превантивните мерки за борба срещу насилието срещу деца, младежи и жени (3),
като взе предвид своята резолюция от 18 май 2000 г. относно продължаване на Платформата за действие от Пекин (4),
като взе предвид своята резолюция от 15 юни 2000 г. относно резултатите от специалната сесия на Общото събрание на ООН „Жените през 2000 г.: равенство между половете, развитие и мир през ХХI-ви век“ (5-9 юни 2000 г.) (5),
като взе предвид Споразумението за партньорство АКТБ-ЕС (Споразумение от Котону), подписано на 23 юни 2000 г., и финансовия протокол към него,
като взе предвид съвместното провъзгласяване на Хартата на основните права от Съвета, Европейския парламент и Комисията по време на Европейския съвет в Ница на 7 декември 2000 г.,
като взе предвид своето решение от 14 декември 2000 г. гениталното осакатяване на жени да бъде включено в рамките на член B5-802 от бюджета за 2001 г. за финансиране на програма ДАФНЕ,
като взе предвид резолюция 1247(2001) на Парламентарната асамблея на Съвета на Европа относно гениталното осакатяване на жени от 22 май 2001 г.,
като взе предвид доклада относно гениталното осакатяване на жени, приет от Парламентарната асамблея на Съвета на Европа на 3 май 2001 г.,
като взе предвид предходната си резолюция от 20 септември 2001 г. относно гениталното осакатяване на жените (6),
като взе предвид резолюция 2003/28 от 22 април 2003 г. на Комисията на ООН по правата на човека, в която 6 февруари се обявява за Международен ден на „нулева търпимост“ по отношение на гениталното осакатяване на жени,
като взе предвид членове 2, 5, 6 и 19 от протокола към Африканската харта за правата на човека и народите, известен също като Протокол от Мапуто, от 2003 г., който влезе в сила на 25 ноември 2005 г.,
като взе предвид петиция 298/2007, внесена от Cristiana Muscardini на 27 март 2007 г.,
като взе предвид своята резолюция от 16 януари 2008 г. относно стратегия на ЕС за правата на детето (7),
като взе предвид членове 6 и 7 от Договора за ЕС относно зачитането на правата на човека (общи принципи) и членове 12 и 13 от Договора за ЕО (недискриминация),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по правата на жените и равенството между половете (A6-0054/2009),
А. |
като има предвид, че според данните на Световната здравна организация (СЗО) между 100 и 140 милиона жени и момичета в света са били подложени на генитално осакатяване и че според данните на СЗО и на Фонда на ООН за населението (UNFPA) всяка година между 2 и 3 милиона жени са потенциално изложени на риск от такава практика, която води до тежки увреждания; |
Б. |
като има предвид, че всяка година около 180 000 жени, емигрирали в Европа, биват подлагани на генитално осакатяване или са изложени на такъв риск; |
В. |
като има предвид, че според СЗО тези практики са разпространени в най-малко 28 африкански страни и в някои страни в Азия и Близкия Изток; |
Г. |
като има предвид, че насилието срещу жените, включително женското генитално осакатяване, води началото си от социални структури, основани върху неравенството между половете и върху неуравновесени отношения на сила, доминация, и контрол, при които социалният и семеен натиск е в основата на нарушаването на едно основно право, като зачитането на неприкосновеността на личността; |
Д. |
като има предвид, че гениталното осакатяване на момичетата заслужава най-категорично осъждане и представлява явно нарушение на международните и националните норми за защита на децата и правата им; |
Е. |
като има предвид, че СЗО е идентифицирала четири типа генитално осакатяване на жени, които варират от клитородектомия (частично или цялостно отстраняване на клитора), ексцизия (отстраняване на клитора и малките срамни устни), която обхваща около 85 % от случаите на генитално осакатяване на жени, до най-крайната форма инфибулация (пълно отстраняване на клитора и малките срамни устни, както и на вътрешните части на големите срамни устни и съшиване на вулвата, като се оставя само тесен вагинален отвор) и други видове (набождане, пробождане или разрязване на клитора или срамните устни); |
Ж. |
като има предвид, че всяко генитално осакатяване на жените, в каквато и да е степен, представлява насилствен акт спрямо жените и означава нарушаване на основните им права, и по-конкретно правото на лична и физическа неприкосновеност и на психическо здраве, както и на сексуалните и репродуктивните им права; и че това нарушаване в никакъв случай не може да бъде оправдано със зачитането на различни културни традиции и церемонии по посвещаване; |
З. |
като има предвид, че в Европа около 500 000 жени са пострадали от генитално осакатяване и като има предвид, че това обрязване е обичайна практика в семействата на имигранти и бежанци и че за тази цел момичетата дори биват изпращани в техните родни страни; |
И. |
като има предвид, че гениталното осакатяване причинява пагубни необратими краткосрочни и дългосрочни последици за психическото и физическото здраве на засегнатите жени и момичета, като представлява сериозно посегателство срещу тяхната личност и телесна неприкосновеност; и че в някои случаи води дори до смърт; като има предвид, че използването на примитивни инструменти и липсата на антисептични предпазни мерки имат вредни вторични последствия, като например болки при полови контакти и раждане, органите остават необратимо увредени и могат да настъпят усложнения, като например кръвоизливи, шокови състояния, инфекции, предаване на вируса на СПИН, тетанус, доброкачествени тумори и сериозни усложнения по време на бременността и раждането; |
Й. |
като има предвид, че женското генитално осакатяване, което е нарушение на правата на жените и момичетата, както те са утвърдени в множество международни конвенции, и което е забранено в наказателното право на държавите-членки и е в нарушение на принципите на Хартата на основните права на Европейския съюз; |
К. |
като има предвид, своята резолюцията от 16 януари 2008 г. също така настоятелно призовава държавите-членки да приемат специфични разпоредби относно гениталното осакатяване на жени, които да правят възможно възбуждането на наказателно преследване срещу лица, които извършват подобни процедури върху деца; |
Л. |
като има предвид, че Конвенцията за премахването на всички форми на дискриминация по отношение на жените изисква от държавите-страни по нея да вземат необходимите мерки, за да изменят или забранят съществуващите норми, обичаи и практики, представляващи дискриминация срещу жените и да предприемат всички необходими мерки, за да изменят социалните и културни модели за поведение на мъжете и жените с цел да се постигне премахване на предразсъдъците и на обичайните и всякакви други практики, основаващи се на идеята за малоценността или превъзходството на който и да е от половете или на стереотипи за функциите на мъжете и жените; |
М. |
като има предвид, че Конвенцията за правата на детето, приета през 1989 г., изисква от държавите-страни по конвенцията да зачитат залегналите в нея права и гарантират прилагането ѝ по отношение на всяко дете, в рамките на тяхната юрисдикция, независимо от пола му, и да приемат всички възможни ефикасни и подходящи мерки, за да премахнат традиционните практики, които са в ущърб на здравето на децата; |
Н. |
като има предвид, че Африканската харта за правата и благосъстоянието на детето препоръчва на държавите, които са я подписали, да премахнат социалните и културни практики, които имат вредни последици за благосъстоянието, достойнството, нормалното израстване и развитие на детето; |
О. |
като има предвид, че параграф 18 от Декларацията и програмата за действие от Виена, одобрени през юни 1993 г., гласи, че човешките права на жените и на момичетата са неотменна, съставна и неделима част от универсалните права на човека; |
П. |
като има предвид, че в член 2 от Декларацията на ООН за премахване на насилието срещу жени от 1993 г. изрично се посочва гениталното осакатяване на жени и други традиционни практики, целящи нараняването на жени; |
Р. |
като има предвид, че член 4 от Декларацията предвижда, че държавите са задължени да осъждат насилието срещу жени и че не могат да се позовават на обичаи, традиции или религиозни съображения, за да избегнат задължението да го премахнат; |
С. |
като има предвид, че в Програматаа за действие на Международната конференция на ООН по въпросите на населението и развитието, проведена в Кайро през 1994 г., се предвижда правителствата да изкоренят съществуващите практики на генитално осакатяване, навсякъде, където такива съществуват и да окажат подкрепа на неправителствените организации и религиозните институции, които се борят за премахването на тези практики; |
Т. |
като има предвид, че в Платформата за действие, приета на Четвъртата конференция на ООН в Пекин, правителствата се призовават да засилят законите си, да реформират институциите и да насърчават стандартите и практиките, целящи да бъде премахната дискриминацията срещу жените, която, наред с другото, се проявява чрез генитално осакатяване на жени; |
У. |
като има предвид, че Споразумението за партньорство АКТБ-ЕС (Споразумение от Котону) се основава върху подобни универсални принципи и съдържа разпоредби срещу гениталното осакатяване на жени (член 9 относно основните елементи на споразумението, включително зачитането на правата на човека, и членове 25 и 31 съответно относно социалното развитие и относно въпросите, свързани с половете); |
Ф. |
като има предвид, че в доклада, приет от Парламентарната асамблея на Съвета на Европа на 3 май 2001 г., се призовава за забраната на практиката на генитално осакатяване на жени, което се разглежда като нечовешко или унизително отнасяне по смисъла на член 3 от Европейската конвенция за правата на човека; като напомня, че не трябва да се позволява защитата на културните особености и традиции да надделява над зачитането на основните права и че трябва да бъдат обявени за незаконни практиките, които представляват изтезания; |
Х. |
като има предвид, че в рамките на общата европейска политика в областта на имиграцията и предоставянето на убежище Съветът и Комисията признават, че гениталното осакатяване на жени съставлява нарушение на правата на човека; като има предвид, че нарастващ брой искания за убежище от родители са основани на заплахите, на които те са подложени в своите страни поради отказа им да се съгласят техните деца да бъдат подложени на генитално осакатяване; |
Ц. |
като има предвид, че за съжаление, предоставянето на родителите на статус на търсещи убежище не гарантира, че детето им ще избегне риска от гениталното осакатяване, което в някои случаи се извършва след като семейството е вече установено в приемаща държава в Европейския съюз; |
Ч. |
като има предвид, че в изявлението от 5 февруари 2008 г. на членовете на Европейската комисия Ferrero-Waldner и Michel изрично се отрича гениталното осакатяване, като то се определя като неприемливо, независимо от това дали е извършвано в Европейския съюз или в държави извън него, и се подчертава, че нарушаването на правата на жените не може в никой случай да бъде оправдано в името на културен релативизъм или традиции; |
Ш. |
като има предвид, че националните центрове и институции за млади хора и семейства могат да предложат на семействата своевременна помощ с цел предприемане на превантивни действия срещу извършването на генитално осакатяване на жени; |
1. |
Решително осъжда гениталното осакатяване на жени като нарушение на основните права на човека и като изключително жестоко нарушаване на личната неприкосновеност на жените и момичетата и следователно го счита за тежко престъпление в очите на обществото; |
2. |
Призовава Комисията и държавите-членки да разработят всеобхватна стратегия и планове за действие с цел забрана на гениталното осакатяване на жени в Европейския съюз и, за тази цел, да предоставят необходимите средства под формата на закони и административни разпоредби, системи за предотвратяване, образователни и социални мерки и по-специално посредством широкото разпространение на информация относно съществуващите механизми за защита, които са на разположение на уязвимите групи, така че реалните и потенциални жертви да бъдат надлежно защитени; |
3. |
Настоява върху необходимостта да бъде проучвано поотделно всяко заявление за убежище, което е било направено въз основа на твърдението на родителите, че те са изложени на опасност в своята държава на произход, тъй като не са дали съгласието си тяхното дете да бъде подложено на женско генитално осакатяване, както и да се гарантира, че тези заявления са подкрепени от солидни доказателства, които отчитат качеството на заявлението, личността и надеждността на лицето, търсещо убежище, и дали мотивите за заявлението са истински; |
4. |
Настоява жените и момичетата, на които е предоставено убежище в ЕС поради заплахата от женско генитално осакатяване да бъдат преглеждани редовно, като превантивна мярка, от здравни органи и/или от лекари, за да бъдат защитени от всяка заплаха за последващо извършване на женско генитално осакатяване в ЕС; счита, че тази мярка няма по никакъв начин да бъде дискриминационна спрямо тези жени и момичета, но че ще гарантира забраната на женското генитално осакатяване в ЕС; |
5. |
Призовава тази цялостна стратегия да бъде придружена от образователни програми, както и от кампании на национално и международно равнище за повишаване на осведомеността; |
6. |
Подкрепя инициативата на Европол да координира среща между европейските полицейски служби за засилване на борбата срещу гениталното осакатяване на жени, за разрешаване на проблемите, свързани с ниския процент на съобщаване и с трудностите при събирането на доказателства и свидетелски показания, както и за ефективно преследване на лицата, които носят отговорност за тези престъпления; за тази цел призовава държавите-членки да проучат възможността за въвеждане на допълнителни мерки за защита на жертвите, след като те заявят готовността си за съдействие; |
7. |
Посочва, че споменатите в горепосочения протокол от Мапуто мерки за преодоляване на вредните практики, като например гениталното осакатяване, обхващат следното: повишаване на осведомеността в обществото чрез информация, формално и неформално образование и кампании, забрана за всякакъв вид женско генитално осакатяване, включително извършването на интервенцията от медицински персонал, чрез законодателство и санкции, подкрепа на засегнатите лица чрез здравни услуги, правна защита, грижи за душевното здраве и образование и закрила на жените, които са потенциални жертви на вредни практики или други форми на насилие, злоупотреби и нетърпимост; |
8. |
Изисква от държавите-членки да уточнят броя на жените, които са били подложени на генитално осакатяване, както и на жените, изложени на риск, във всяка държава-членка, като имат предвид, че за много държави все още няма налични данни, нито хармонизирано събиране на данни; |
9. |
Приканва да се създаде „европейски здравен протокол“ за контрол и база данни относно явлението, която да се използва за статистически цели и за целеви информационни действия, насочени към засегнатите имигрантски общности; |
10. |
Призовава държавите-членки да подготвят научни данни, които биха могли да се използват в помощ на СЗО в нейните действия в подкрепа на премахването на гениталното осакатяване на жени на територията на Европа и във всички останали континенти; |
11. |
Призовава Комисията, в преговорите за сътрудничество и в споразуменията с въпросните държави, да включва клауза за изкореняване на гениталното осакатяване на жени; |
12. |
Приканва да се създаде сборник с добри практики на различни равнища и анализ на тяхното въздействие (по възможност чрез проектите, финансирани по ДАФНЕ III, и постигнатите от тях резултати), както и осигуряване на широко разпространение на съответните данни и възможност за използване на практическия и теоретичен експертен опит; |
13. |
Посочва, че националните центрове и институции играят решаваща роля за идентифициране на жертвите и за предприемане на предпазни мерки срещу практикуването на генитално осакатяване на жени; |
14. |
Призовава да се укрепят съществуващите европейски мрежи за превенция спрямо вредни традиционни практики, например като се предвидят курсове за обучение за неправителствени организации, териториални асоциации с нестопанска цел и секторни оператори, както и да се насърчава изграждането на такива мрежи; |
15. |
Оценява високо значителния принос на множество международни и национални неправителствени организации (НПО), на научноизследователски институции, на Европейската мрежа за превенция на женското генитално осакатяване в Европа и на ангажираните с това лица, които благодарение на финансирането от страна на агенциите на ООН и на програмата ДАФНЕ, наред с други източници, изпълняват разнообразни проекти, насочени към повишаване на осведомеността, превенция и премахване на женското генитално осакатяване; посочва, че създаването на мрежи от неправителствени организации и организации, базирани в различни общности на национално, регионално и международно равнище, несъмнено е от основно значение за успешното изкореняване на женското генитално осакатяване и за обмена на информация и опит; |
16. |
Посочва, че член 10 от Директива 2004/83/ЕО на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети страни или лицата без гражданство като бежанци или като лица, които по други причини се нуждаят от международна закрила, както и относно съдържанието на предоставената закрила (8) уточнява, че аспектите, свързани с пола, могат да бъдат взети предвид, но че те сами по себе си не водят до прилагане на член 10; |
17. |
Приканва да се осигури участието на Агенцията на Европейския съюз за основните права и на Европейския институт за равенство на половете, посредством съответните многогодишни и/или годишни работни програми за борба срещу гениталното осакатяване на жени; вярва, че тези агенции могат да извършват приоритетна дейност в областта на изследванията и/или за повишаване на осведомеността, което би могло да доведе до по-добро познаване на европейско равнище на явлението генитално осакатяване; |
18. |
Счита за необходимо организирането на форуми за диалог в засегнатите държави, реформирането на традиционните правни норми, включването на темата за гениталното осакатяване на жените като учебен предмет и насърчаването на сътрудничеството с необрязани лица; |
19. |
Призовава Европейския съюз и държавите-членки да си сътрудничат, в името на правата на човека, на неприкосновеността на личността, на свободата на съвестта и правото на здраве, за хармонизиране на съществуващото законодателство и за разработване на специфично законодателство в тази област, ако се установи, че съществуващото законодателство не е подходящо; |
20. |
Изисква от държавите-членки да прилагат съществуващите законодателни разпоредби по отношение на гениталното осакатяване на жени или да ги включат в законодателните разпоредби, които наказват тежки телесни повреди, когато тези практики биват извършвани на територията на Европейския съюз, като дават предимство на превенцията и на борбата с това явление чрез неговото адекватно познаване от страна на професионално ангажираните лица (измежду които социални работници, преподаватели, полицейски служители, професионалисти в областта на здравеопазването), така че те да са в състояние да го разпознават, както и да положат усилия за постигане на възможно най-висока степен на хармонизация на действащите закони във всички 27 държави-членки; |
21. |
Призовава държавите-членки да въведат разпоредби, в съответствие с които общопрактикуващите лекари, лекарите и здравните екипи в болничните заведения се задължават да докладват на здравните и/или на полицейските органи относно случаи на генитално осакатяване на жени; |
22. |
Призовава държавите-членки или да разработят специално законодателство относно гениталното осакатяване на жени, или в рамките на съществуващото законодателство да преследват по наказателно правен път всяко лице, което извършва генитално осакатяване; |
23. |
Изисква Европейският съюз и държавите-членки да преследват, осъждат и санкционират извършването на тези практики чрез прилагане на всеобхватна стратегия, която взема предвид нормативното, здравното и социалното измерение на проблема, както и интеграцията на имигрантското население; изисква, по-специално, съответните директиви относно имиграцията да разглеждат извършването на генитално осакатяване като престъпление, както и да бъдат предвидени подходящи санкции срещу лицата, които са виновни в извършването на такова престъпление, ако тези практики биват извършвани на територията на Европейския съюз; |
24. |
Настоятелно призовава за създаване на постоянни технически комисии за хармонизация и контакт между държавите-членки и между държавите-членки и африканските институции; счита, че съставът на тези комисии следва да включва специалисти по темата и представители на водещи европейски и африкански женски организации; |
25. |
Призовава за категорично отхвърляне на практикуването на „убождане на клитора“ и на всеки вид медикализация, предлагани като компромисно решение между обрязването на клитора и зачитането на традиции, които определят идентичността, тъй като те единствено биха означавали оправдаване и приемане на практиката на женското генитално осакатяване на територията на Европейския съюз; подчертава отново абсолютното и решително осъждане на гениталното осакатяване на жени, тъй като не съществуват никакви причини - социални, икономически, етнически или здравни, които да оправдават тази практика; |
26. |
Призовава за премахване на гениталното осакатяване на жените посредством политики, които подкрепят и интегрират жените и семейните единици, в чиито традиции се практикува генитално осакатяване, с цел, при стриктно прилагане на закона и зачитане на основните права на човека, на правото на сексуално самоопределение, да бъде гарантирана закрилата на жените от всяка форма на насилие и злоупотреби; |
27. |
Заявява, че привежданите от множество общности доводи в подкрепа на запазването на някои традиционни практики, вредни за здравето на жените и момичетата, нямат научно основание, нито религиозен произход или основание; |
28. |
Призовава държавите-членки:
|
29. |
Призовава държавите-членки да осъществят превантивна стратегия за социално действие, насочена към защита на непълнолетните, която да не стигматизира имигрантските общности, посредством обществени програми и социални услуги, целящи както предотвратяването на тези практики чрез обучение, образование и повишаване осведомеността на рисковите общности, така и подпомагане на жертвите, пострадали от тези практики, с психологическа и медицинска помощ, включително при необходимост безплатно лечение за възстановяване; призовава държавите-членки също така да отчитат, че заплахата или рискът едно непълнолетно момиче да претърпи женско генитално осакатяване могат да оправдаят намесата на обществената администрация, както предвиждат нормите за защита на децата; |
30. |
Призовава държавите-членки да разработят указания и наредби за работещите в областта на здравеопазването и на образованието и за социалните работници с цел информиране и обучение на бащите и майките - по почтителен начин и при необходимост с преводачи - за огромните рискове от женското генитално осакатяване и за обстоятелството, че подобни практики представляват престъпление в държавите-членки; също така ги призовава да финансират и да сътрудничат на мрежите и неправителствените организации, които се занимават с образование, повишаване на осведомеността и посредничество по отношение на женското генитално осакатяване в тесен контакт със семействата и общностите; |
31. |
Призовава държавите-членки да разпространяват точна и разбираема информация за неграмотното население, в частност посредством консулствата на държавите-членки при получаването на визи; счита, че имиграционните служби при влизане в приемащата държава също така следва да разпространяват информация за законовите причини за забраната, така че семействата да могат да разберат, че забраната на един традиционен акт по никакъв начин не е агресия срещу културата, а представлява правна защита на жените и момичетата; счита че семействата трябва да са информирани за наказателните последици, които могат да включват влизане в затвора, ако осакатяването бъде доказано; |
32. |
Изисква подобряване на правното положение на жените и момичетата в държавите, в които се практикува сексуално осакатяване, с цел засилване на увереността на жените в собствените сили, на собствената инициатива и на собствената отговорност; |
33. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ C 166, 3.7.1995 г., стр. 92.
(2) ОВ C 115, 14.4.1997 г., стр. 172.
(3) ОВ C 219, 30.7.1999 г., стр. 497.
(4) ОВ C 59, 23.2.2001 г., стр. 258.
(5) ОВ C 67, 1.3.2001 г., стр. 289.
(6) ОВ C 77 Е, 28.3.2002 г., стр. 126.
(7) ОВ С 41 Е, 19.2.2009 г., стр. 24..
(8) ОВ L 304, 30.9.2004 г., стр. 12.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/59 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Многоезичие
P6_TA(2009)0162
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно многоезичието: преимущество за Европа и обща отговорност (2008/2225(INI))
2010/C 117 E/10
Европейският парламент,
като взе предвид член 149 и 151 от Договора за ЕО,
като взе предвид членове 21 и 22 от Хартата на основните права на Европейския съюз,
като взе предвид Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване на нематериалното културно наследство от 2003 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 18 септември 2008 г., озаглавено „Многоезичието: преимущество за Европа и обща отговорност“ (COM(2008)0566), както и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SEC(2008)2443, SEC(2008)2444 и SEC(2008)2445),
като взе предвид съобщението на Комисията от 13 април 2007 г., озаглавено „Рамка на европейското проучване на езиковите компетентности“ (COM(2007)0184),
като взе предвид работния документ на Комисията от 15 ноември 2007 г., озаглавен Доклад за изпълнението на плана за действие „Насърчаване на чуждоезиковото обучение и езиковото многообразие“ (COM(2007)0554), както и придружаващия го работен документ на нейните служби (SEC(2007)1222),
като взе предвид своята резолюция от 10 април 2008 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят (1),
като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2006 г. относно нова рамкова стратегия за многоезичието (2),
като взе предвид своята резолюция от 27 април 2006 г. относно мерките за насърчаване на многоезичието и изучаването на езици в Европейския съюз: Европейски показател за езикова компетентност (3),
като взе предвид своята резолюция от 4 септември 2003 г. с препоръки към Комисията относно европейските регионални и по-малко използвани езици – езиците на малцинствата в ЕС – в контекста на разширяването и културното многообразие (4),
като взе предвид Решение № 1934/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г., с което 2001 г. се обявява за Европейска година на езиците (5),
като взе предвид заключенията на председателството от Европейския съвет в Барселона, състоял се на 15 и 16 март 2002 г.,
като взе предвид заключенията на Съвета по образование, младеж и култура, състоял се на 21 и 22 май 2008 г., и по-специално заключенията относно многоезичието,
като взе предвид заключенията от 20 ноември 2008 г. на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно насърчаването на културното многообразие и диалога между културите във външните отношения на Съюза и неговите държави-членки (6),
като взе предвид становището на Комитета на регионите относно многоезичието от 18–19 юни 2008 г. (7) и становището на Европейския икономически и социален комитет относно многоезичието от 18 септември 2008 г.,
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по култура и образование и становището на Комисията по заетост и социални въпроси (A6-0092/2009),
А. |
като има предвид, че езиковото и културно многообразие имат значително въздействие върху ежедневието на гражданите на Европейския съюз, поради навлизането на медиите, нарастващата мобилност, миграцията и напредъка на глобализацията; |
Б. |
като има предвид, че придобиването на разнообразна гама от езикови умения се оценява като изключително важно за всички граждани на ЕС, поради това че им позволява да се възползват напълно от икономическите, социални и културни предимства на свободното движение в рамките на Съюза, както и в отношенията на Съюза с трети държави; |
В. |
като има предвид, че многоезичието е с нарастващо значение в контекста на отношенията между държавите-членки, съжителството в нашите мултикултурни общества, както и в общите политики на Съюза; |
Г. |
като има предвид, че оценката на многоезичието се нуждае да бъде потвърдена чрез признати инструменти като Общата европейска референтна рамка за езиците и други; |
Д. |
като има предвид, че някои европейски езици представляват основен мост в отношенията с трети държави, както и в отношенията между народи и нации от най-различни региони на света; |
Е. |
като има предвид, че езиковото многообразие е признато право на гражданите в членове 21 и 22 от Хартата на основните права и че многоезичието следва да има за цел също така да насърчава уважаването на разнообразието и толерантността с цел предотвратяване на появата на възможни конфликти, активни или пасивни, между различните езикови общности в държавите-членки; |
1. |
Приветства представянето на съобщението на Комисията относно многоезичието, както и вниманието, което му обърна Съветът; |
2. |
Потвърждава позициите, които е заемал през годините, относно многоезичието и културното многообразие; |
3. |
Настоява за признаване на равнопоставеността на официалните езици на ЕС във всички аспекти на обществената дейност; |
4. |
Счита, че езиковото многообразие на Европа представлява важна културна придобивка и би било погрешно Европейският съюз да се ограничи до един основен език; |
5. |
Подчертава основната роля на институциите на ЕС за гарантиране на спазването на принципа на езикова равнопоставеност както в отношенията между държавите-членки и в самите институции на ЕС, така и в отношенията на гражданите на ЕС с националните администрации и с институции и организации на Общността и международни институции и организации; |
6. |
Припомня, че значението на многоезичието не се ограничава до икономическите и социални аспекти, както и че трябва да се вземат предвид също създаването и предаването на културните и научни ценности, а също така и значението на превода, както художествения, така и техническия, в живота на гражданите и по отношение на развитието на ЕС в дългосрочен план; и не на последно място ролята на езиците за оформянето и укрепването на идентичността; |
7. |
Подчертава, че многоезичието е хоризонтален въпрос, който има силно въздействие върху живота на европейските граждани; следователно призовава държавите-членки да интегрират многоезичието и в други свои политики освен в образователната, като например в политиките в сферата на обучението през целия живот, заетостта, медиите и научните изследвания; |
8. |
Подчертава, че е жизненоважно да се създават конкретни програми за подпомагане на превода и на мрежите от многоезични терминологични бази данни; |
9. |
Припомня, че информационните и комуникационни технологии следва да се използват за насърчаване на многоезичието и в тази връзка подчертава ролята и прилагането на подходящ международен стандарт (ISO 10646), който позволява представянето на азбуките на всички езици – в административните системи и медиите в Европа и държавите-членки; |
10. |
Предлага въвеждането на Европейски ден на писмения и устния преводач или да се обръща внимание и издига имиджа на тези професии по време на Европейския ден на езиците, честван на 26 септември всяка година; |
11. |
Заявява, че е жизненоважно да се защити многоезичието в държави и региони, в които съществуват съвместно два или повече официални езика; |
12. |
Подчертава необходимостта в държавите.членки, на чиито територии съществува повече от един официални езици, да бъде осигурена пълна междуезикова разбираемост, по-специално по отношение на възрастните хора и правната система, здравеопазването, администрацията и заетостта; |
13. |
Насърчава изучаването на втори език на Европейския съюз от служители, които в хода на своята работа влизат в контакт с гражданите на други държави-членки; |
14. |
Счита за необходимо и подходящо създаването на възможности за изучаване на чужди езици в зряла възраст и, чрез програми за професионално обучение и обучение през целия живот, с оглед личното и професионално развитие; |
15. |
Изтъква жизненоважната необходимост да се отдели специално внимание и подкрепа в училище на ученици, на които не може да се преподава на майчиния им език, и горещо приветства предложението на Комисията за насърчаване на инициативата „майчин език плюс два“ в образованието; |
16. |
Изразява съжаление, че Комисията досега не е въвела нито многогодишна програма за езиково многообразие и изучаване на езици, нито е основала Европейска агенция за езиково многообразие и изучаване на езици, както бе призована в горепосочената резолюция, приета от Парламента с голямо мнозинство на 4 септември 2003 г.; |
17. |
Изтъква също така значението на пълното владеене на езиците на приемащата държава за цялостното интегриране на имигрантите и техните семейства и подчертава, че националните правителства трябва ефективно да насърчават специалните езикови курсове, по-специално за жените и по-възрастните хора; приканва държавите-членки да действат отговорно спрямо имигрантите, предоставяйки им необходимите средства за изучаване на езика и културата на приемащата държава, като в същото време им позволяват и ги насърчават да поддържат техния собствен език; |
18. |
Припомня, че поради тези причини е от съществено значение гарантирането на качество в това отношение, включително подходящото обучение на преподавателите; |
19. |
Подчертава, че в предучилищното образование трябва да се оцени по-високо изучаването на езици и най-вече на националния език на държавата, в която децата посещават училище; |
20. |
Счита, че е в интерес на децата да могат да говорят на езика на държавата, в която живеят, за да се гарантира, че няма да бъдат подложени на дискриминация в хода на тяхното образование или последващо обучение и че са в състояние да вземат равнопоставено участие във всички дейности; |
21. |
Предлага на държавите-членки да проучат възможността за обмен на преподавателски персонал на различни образователни равнища с цел преподаване на различни учебни предмети на различни езици и счита, че тази възможност може да се използва по-специално в граничните региони, като по този начин се подобри мобилността на работниците и владеенето на езици от страна на гражданите; |
22. |
Счита за необходимо насърчаването на мобилността и обмена на преподаватели по езици и студенти; припомня, че плавното движение на преподаватели по езици в Европейския съюз ще спомогне за осигуряването на ефективен контакт между възможно най-голям брой такива специалисти с родната среда на езиците, които те преподават; |
23. |
Настоятелно призовава Комисията и държавите-членки да насърчават професионалната мобилност на преподавателите и сътрудничеството между училища и различни държави при провеждане на новаторски в технологично и културно отношение преподавателски проекти; |
24. |
Насърчава и подкрепя незадължителното въвеждане на майчини езици на малцинства, местни и чужди езици в училищните програми и/или в контекста на дейности, отворени към общността, които се провеждат извън учебния план; |
25. |
Призовава Съвета да изготви годишен доклад за напредъка относно многоезичието във формалните и неформалните образователни системи, професионалното обучение и образованието на възрастните в държавите-членки, като обърне внимание на отношението между разпространението на националните и регионалните езици и езиците на малцинствата и имиграцията; |
26. |
Подновява своя отдавна поет ангажимент за насърчаване на изучаването на езици, многоезичието и езиковото разнообразие в Европейския съюз, включително на регионални и малцинствени езици, тъй като това са културни предимства, които трябва да бъдат опазвани и за тях да се полагат грижи; счита, че многоезичието е от съществено значение за ефективно общуване и представлява средство да се улеснява разбирането между индивидите, а поради това и приемането на разнообразието и на малцинствата; |
27. |
Препоръчва учебните планове в държавите-членки да включват изучаване по желание на трети чужд език, което да започва от средното образование; |
28. |
Подчертава значението на изучаването на езиците на съседните държави като начин за улесняване на общуването и засилване на взаимното разбирателство в Европейския съюз, като в същото време се укрепва Общността; |
29. |
Препоръчва да се подкрепя изучаването на езиците на съседни държави и региони, особено в граничните региони; |
30. |
Отново изтъква значението на насърчаването и подкрепата на развитието на новаторски педагогически модели и подходи за преподаването на езици, за да се насърчи придобиването на езикови умения и повишаването на информираността и мотивацията сред гражданите; |
31. |
Предлага на всяко равнище на образование и независимо от географската среда да има квалифицирани преподаватели по чужди езици; |
32. |
Препоръчва да бъдат консултирани европейските федерации и асоциации на преподавателите по живи езици относно приложимите програми и методологии; |
33. |
Подчертава необходимостта политиките да стимулират четенето и да поощряват литературното творчество с оглед постигане на тези цели; |
34. |
Приветства плановете на Комисията да даде начало на информационни и осведомителни кампании относно ползите от изучаването на езици чрез масмедиите и новите технологии; настоятелно призовава Комисията да използва заключенията от консултациите относно изучаването на езици при деца мигранти и преподаването в приемащата държава-членка на езика и културата на страната на произход; |
35. |
Препоръчва и поощрява използването на информационните и комуникационни тихнологии като необходим инструмент за преподаването на езици; |
36. |
Потвърждава своя политически приоритет за придобиване на езикови умения чрез изучаване на други езици от ЕС, един от които следва да е езикът на съседна държава, а друг – международен универсален език: счита, че това би осигурило умения и квалификация на гражданите за участие в демократичното общество що се отнася до активното гражданство, възможностите за заетост и познаването на други култури; |
37. |
Предлага да се гарантира и задоволителна степен на присъствието на многоезичието в средствата за масова комуникация и в съдържанията, налични в интернет, и най-вече в езиковата политика на европейски и на други, свързани с Европейския съюз, сайтове и портали, където европейското многоезичие трябва изцяло да се зачита, поне що се отнася до 23-те официални езика на Европейския съюз; |
38. |
Отбелязва, че използването на субтитри в телевизионните програми ще улесни изучаването и упражняването на езиците на ЕС и по-доброто разбиране на културната среда на аудиовизуалните продукции; |
39. |
Приканва ЕС да извлича във външните си отношения потенциалните дивиденти, които предлагат европейските езици, и призовава това предимство да бъде доразвито в културния, икономически и социален диалог с останалия свят, с цел по този начин да се засили и да се добави стойност към ролята на ЕС на международната сцена и да се окаже подкрепа на трети държави в духа на политиката за развитие, насърчавана от ЕС; |
40. |
Предлага Съветът да организира, съвместно с гражданското общество, първа Европейска конференция за езиковото многообразие, на която да се проведе задълбочено обсъждане по тези въпроси в рамките на препоръките на международната група експерти по местните езици на Организацията на обединените нации, приети от Постоянния форум по местни въпроси на неговото Седмо заседание през май 2008 г. (доклад от Седмото заседание (E/2008/43)); |
41. |
Счита, че в контекста на ученето през целия живот следва да се предоставя достатъчна подкрепа за подпомагане на всички граждани, независимо от възрастта им, постоянно да развиват и усъвършенстват своите езикови умения, като им се дава достъп до подходящо езиково обучение или други условия за улесняване на общуването, включително изучаване на езици на ранна възраст, за да се подобрява тяхното социално приобщаване, възможности за заетост и благосъстояние; |
42. |
Приканва Комисията и държавите-членки да насърчават мерки за улесняване на изучаването на езици от хора в неравностойно положение, представители на национални малцинства и мигранти, за да се даде възможност на тези лица да научат езика или езиците на приемащата държава и/или регион за постигане на социална интеграция и борба срещу социалното изключване; подчертава, че е необходимо мигрантите да могат да ползват основния си език при развиване на езиковите си умения; съответно настоятелно призовава държавите-членки да насърчават хората да използват съответния си основен език наред с изучаването на националния език или езици; |
43. |
Пледира за увеличаване на подкрепата за международната проекция на европейските езици в света, представляващи предимство за европейския проект, в светлината на ключовото значение на езиковите, исторически и културни връзки, съществуващи между ЕС и трети държави и в духа на насърчаването на демократичните ценности в тези държави; |
44. |
Изразява убеждението, че на предприятията в ЕС, и по-специално на малките и средни предприятия, следва да се осигури подходящо подпомагане за изучаването и използването на езици, като се улесни по този начин техният достъп до световните пазари и по-конкретно до нововъзникващите пазари; |
45. |
Подчертава правото на потребителите да получат информация за продуктите, продавани на пазара в тяхното място на пребиваване, на официалния език или езици на това място; |
46. |
Обръща особено внимание на потенциалните рискове от препятствията в общуването между лица от различни културни среди и социалното разделение между хора, които владеят много езици, и такива, които владеят един език; обръща внимание на факта, че липсата на езикови умения продължава да бъде сериозно препятствие за социалната и трудова интеграция на работниците с друга националност в много държави-членки; настоятелно призовава Комисията и държавите-членки да вземат следователно мерки за намаляване на разделението между многоезичните хора, които разполагат с повече възможности в рамките на Европейския съюз, и говорещите един език, за които редица възможности са недостъпни; |
47. |
Счита, че следва да се окаже подкрепа за изучаването на езиците на трети държави, включително в рамките на ЕС; |
48. |
Изисква в най-кратки срокове да се разшири обхватът на показателите за езикова компетентност, за да се включат в него всички официални езици в ЕС, без да се засяга тяхното разширяване с цел включване и на други езици, които се говорят в Европейския съюз; |
49. |
Счита, че събирането на данни следва да включва тестове по четирите езикови компетентности, а именно: разбиране на писмен текст, разбиране на устен текст, писмено изразяване и устно изразяване; |
50. |
Призовава Комисията и държавите-членки да засилят усилията си за разширяване на сътрудничеството между държавите-членки, като използват открития метод на координиране, за да улеснят обмяната на опит и добри практики в сферата на многоезичието, като се вземат предвид икономическите ползи, например в многоезичните предприятия; |
51. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0124.
(2) ОВ C 314 E, 21.12.2006 г., стр. 207.
(3) ОВ C 296 E, 6.12.2006 г., стр. 271.
(4) ОВ C 76 E, 25.3.2004 г., стр. 374.
(5) ОВ L 232, 14.9.2000 г., стр. 1.
(6) ОВ С 320, 16.12.2008 г., стр. 10.
(7) ОВ С 257, 9.10.2008 г., стр. 30.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/65 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Зелена книга за териториално сближаване и състоянието на дебата относно бъдещата реформа на политиката на сближаване
P6_TA(2009)0163
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно Зелената книга за териториално сближаване и състоянието на дебата относно бъдещата реформа на политиката на сближаване (2008/2174(INI))
2010/C 117 E/11
Европейският парламент,
като взе предвид Петия доклад за напредъка в икономическото и социалното сближаване – Растеж в регионите, растеж в Европа на Комисията от 19 юни 2008 г. (COM(2008)0371) (Пети доклад за напредъка),
като взе предвид Зелената книга за териториално сближаване – Да превърнем териториалното многообразие в предимство, на Комисията от 6 октомври 2008 г. (COM(2008)0616) (Зелена книга),
като взе предвид работния документ „Региони 2020 – оценка на бъдещите предизвикателства за регионите в ЕС“ на службите на Комисията от 14 ноември 2008 г. (SEC(2008)2868),
като взе предвид членове 158 и 159 и член 299, параграф 2 от Договора за ЕО,
като взе предвид Четвъртия доклад за икономическото и социално сближаване, на Комисията от 30 май 2007 г. (COM(2007)0273),
като взе предвид Териториалния дневен ред на ЕС – Към по-конкурентна и устойчива Европа на многообразните региони (Териториален дневен ред) и Хартата от Лайпциг за устойчиви европейски градове (Харта от Лайпциг) и първата програма за действие за изпълнението на Териториалния дневен ред,
като взе предвид своите резолюции от 21 февруари 2008 г. относно четвъртия доклад за икономическото и социално сближаване (1) (резолюция относно четвъртия доклад за напредъка), от 21 февруари 2008 г. – относно последващи действия във връзка с Териториалната програма и Лайпцигската харта – европейска програма за действие за териториално развитие и териториално сближаване (2) и от 21 октомври 2008 г. – относно управлението и партньорството (3),
като взе предвид доклада на Европейската мрежа за наблюдение на пространственото планиране, озаглавен „Бъдещето на териториите – пространствени сценарии за Европа“ (доклад ESPON), и доклада на Европейския парламент „Регионални несъответствия и сближаване: какви стратегии за бъдещето ?“ (доклад ESPON),
като взе предвид заключенията на Конференцията за териториално сближаване и бъдещето на политиката на сближаване, проведена в Париж на 30 и 31 октомври 2008 г.,
като взе предвид своята резолюция от 28 септември 2005 г. относно ролята на териториалното сближаване за регионалното развитие (4),
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по регионално развитие (A6-0083/2009),
А. |
като има предвид, че Договорът от Лисабон, в който териториалното сближаване е посочено като една от основните цели на Европейския съюз заедно с икономическото и социално сближаване, все още не е ратифициран от всички държави-членки; |
Б. |
като има предвид, че концепцията за териториално сближаване е присъствала в политиката на сближаване от самото й начало и е в центъра на разработването й; като има предвид, че Договорът от Лисабон и Зелената книга правят тази концепция по-видима и явно изразена; |
В. |
като има предвид, че политиката на сближаване на ЕС остава градивен елемент от процеса на европейска интеграция и една от най-успешните политики на ЕС, като улеснява сближаването между региони с все по-големи различия и насърчава растежа и заетостта, като има предвид, че политиката на сближаване на ЕС е най-видимият, осезаем и количествено измерим израз на европейската солидарност и равнопоставеност и че териториалното сближаване като неделима част от политиката на сближаване на ЕС се основава на същите принципи; |
Г. |
като има предвид, че въпреки постигнатия значителен напредък по отношение на сближаването в Европейския съюз последните доклади за сближаването сочат тенденция към влошаващи се териториални различия между регионите на ЕС, например по отношение на достъпността, в частност за регионите на ЕС, които са в неравностойно структурно положение, а също и на регионално равнище и в рамките на териториите на ЕС, което може да доведе до пространствена изолираност и да задълбочи различията в равнището на благосъстояние на регионите на ЕС; |
Д. |
като има предвид, че политиката на сближаване на ЕС вече успя да създаде някои важни синергии с други политики на ЕС с цел увеличаване на въздействието им по места и в полза на гражданите, както и че синергиите между политиката на сближаване и научноизследователската и иновационна дейност или Лисабонската стратегия, и синергиите на трансгранично равнище доведоха до осезаеми положителни резултати, които трябва да бъдат затвърдени и разширени; |
Състоянието на дебата относно бъдещето на политиката на сближаване на ЕС
1. |
Потвърждава основните заключения от публичното обсъждане на бъдещето на политиката на сближаване на ЕС, изложени в петия доклад за напредъка; изразява задоволство от големия интерес, проявен по отношение на този дебат от различните заинтересовани лица в областта на регионалната политика и по-специално местните и регионалните власти; |
2. |
Приветства факта, че тези заключения до голяма степен съответстват на становищата, изразени в неговата резолюция относно четвъртия доклад за напредъка; припомня, че тази резолюция представлява първият принос на Парламента към обществения дебат; |
3. |
Отбелязва, че становищата, изразени в неговата резолюция относно четвъртия доклад за напредъка включват следните препоръки: първо, че всякакви опити за нова национализация следва да бъдат отхвърлени и следва да се поеме ангажимент за единна, гъвкава политика на Общността, способна да се приспособява към най-подходящата степен на намеса, която да е и в състояние да се справи с общи предизвикателства като глобализацията, изменението на климата, демографските промени (включително застаряване, миграция и обезлюдяване), бедност и доставка на енергия; второ, силно убеждение, че политиката на сближаване на ЕС следва да включва всички региони на ЕС, включително регионите със специални географски характеристики, и да носи добавена стойност за всеки; трето, че съществува необходимост от определяне на приоритети за използването на структурните политики и дейности на ЕС и подкрепа, под резерва, за целевото отпускане на средства; и четвърто, че съществува необходимост от синергии и интегриран подход между различните секторни политики, за да се постигне оптимален резултат за практическия растеж и развитие по места; |
4. |
Вярва, че териториалното сближаване е от централно значение за постигането на целите, преследвани от политиката на сближаване на ЕС, като укрепва едновременно икономическото и социалното сближаване; подчертава, че териториалното сближаване допринася ефективно за преодоляване на различията в развитието между, а също и в рамките на държавите-членки и регионите; затова счита, че бъдещата реформа на регионалната политика на ЕС следва да включва заключенията от дебата по Зелената книга; |
Оценка на Зелената книга за териториално сближаване
5. |
Приветства приемането на Зелената книга в отговор на дългогодишното искане на Европейския парламент; напълно подкрепя решението да се пристъпи към анализ на „териториалното сближаване“, което отдавна е в центъра на всеки дебат по регионалната политика, въпреки че Договорът от Лисабон още не е ратифициран; |
6. |
Счита обаче, че Зелената книга не е достатъчно амбициозна, защото не успява да предложи ясно определение на или цел за териториално сближаване и не развива значително схващането за това ново понятие, така че то ефективно да допринася за намаляване на различията между регионите; също така изразява съжаление, че Зелената книга не обяснява как териториалното сближаване ще се интегрира в съществуващата рамка на политиката на сближаване или с какви методологически средства или ресурси то ще бъде трансформирано от рамка на принципи в оперативни механизми, които да бъдат прилагани на място през следващия период на планиране; |
7. |
Приветства анализа в Зелената книга, определящ три ключови понятия, които следва да заемат централно място в развитието на териториалното сближаване: концентрация, свързване на териториите и сътрудничество; счита, че тези понятия могат да допринесат за намирането на решение на някои основни препятствия пред хармоничното, балансирано и устойчиво развитие на Европейския съюз, като например негативните последици, свързани с концентрацията на икономическа дейност, в частност в определени национални и регионални столични градове, неравенството по отношение на достъпа до пазари и услуги в резултат от разстоянията или концентрацията, липсата на инфраструктура, и разделението, наложено не само от границите между държавите-членки, но и от границите между регионите; |
8. |
Счита, че Зелената книга не отчита подобаващо ангажиментите, поети в Териториалния дневен ред и Хартата от Лайпциг, които придават на териториалното сближаване стратегическа и оперативна визия, и по-конкретно принципа на полицентризъм или новото партньорство между градските и селските райони; счита, че тези цели следва да заемат централно място в дебата относно териториалното сближаване; |
9. |
Приветства започването на публично обсъждане по въпросите на териториалното сближаване, както се изисква в Зелената книга; счита, че успехът на всяко едно публично обсъждане е пряко свързан с възможно най-широкото участие на различните заинтересовани лица и гражданското общество; призовава компетентните национални, регионални и местни власти да разпространяват съответната информация, в най-кратки срокове, за да се повиши информираността за значението на това ново понятие; |
10. |
Счита координирането на секторните политики на ЕС, които имат силно териториално въздействие, за ключово в развитието на териториалното сближаване и засилването на икономическото и социалното сближаване; затова съжалява, че съответният анализ в Зелената книга се ограничава само до изброяване на тези политики на ЕС, без да предлага начини за подобряване на синергиите между тях или поне методи, чрез които фактически да се измерва териториалното им въздействие; |
11. |
Съгласен е с подхода в Зелената книга или в публичния дебат да не се включва никакво споменаване на евентуални бюджетни и финансови последици от териториалното сближаване; счита, че подобен анализ би бил преждевременен, докато самото понятие не бъде ясно дефинирано и разбрано от всички заинтересовани лица; счита обаче, че всяко обсъждане на този въпрос е неразделна част от целия процес на договаряне и планиране на бъдещата политика на сближаване на ЕС; отправя искане резултатът от дебата да послужи като основа за следващата финансова рамка; |
12. |
Счита, че наличието на силна и добре финансирана регионална политика на ЕС е неотменимо условие за справяне с последователните вълни на разширяване и постигане на социално, икономическо и териториално сближаване в един разширен Европейски съюз; |
Анализ на понятието териториално сближаване
13. |
Възприема позицията на Зелената книга, че териториалното сближаване, основано на принципа на равни възможности, е свързано с осигуряването на полицентрично развитие на Европейския съюз като цяло, както и балансирано и устойчиво развитие на места с различни характеристики и особености, като се запазва тяхното многообразие; подкрепя становището, че териториалното сближаване следва да гарантира, че гражданите са способни пълноценно да усвояват и да развиват преимуществата и потенциала на своите региони; акцентира върху факта, че териториалното сближаване е хоризонтално понятие, което поддържа развитието на Европейския съюз; изразява твърдо убеждение, че териториалното сближаване следва ефективно да допринася за преодоляване на различията между и в рамките на регионите на Европейския съюз, като по този начин предотвратява перспективата за асиметричност; заявява, че териториалното сближаване има както сухоземно, така и морско измерение; |
14. |
Счита, че териториалното сближаване е понятие, което води до осезаема добавена стойност за икономическото и социално сближаване и до решение за нарастващите предизвикателства пред регионите на ЕС; подчертава, че трите компонента на сближаването (икономическо, социално и териториално) следва да бъдат взаимно допълващи се и подкрепящи се при едновременното запазване на различни цели в рамките на единна интегрирана концепция; затова счита, че между тези съставни части не трябва да има йерархия или замяна; подчертава, че териториалното сближаване следва да бъде включено в съществуващата рамка, без това да води до секторно фрагментиране на политиката на сближаване на ЕС; |
15. |
Приветства заключенията на доклада ESPON за сценарии за бъдещо развитие на Европа до 2030 г., които предоставят осезаема информация в подкрепа на дебата по политиките за формата на ЕС и националните политики и създават подходящи инструменти, за да се отговори на новите предизвикателства, които имат съществено местно или регионално въздействие, като демографските промени, концентрацията в градовете, миграционните движения и изменението на климата, и да се развиват оптимални условия за качествен живот на техните граждани; |
16. |
Изтъква, че една от главните цели на териториалното сближаване е да гарантира, че напредъкът и растежът, постигани в конкретен регион, осигуряват полза за целия регион и на територията на Европейския съюз; счита в тази връзка, че центровете за отлични постижения и клъстерите за научна дейност и иновации могат да бъдат един от начините за осигуряване на икономическия успех, научните открития, технологичните нововъведения, заетостта и регионалното развитие и призовава за укрепване на взаимодействието и преноса на знания между тези центрове, университетите, бизнес организациите и отделните предприятия, включително най-малките; призовава Комисията да представи оценка на въздействието на клъстерите и центровете за усъвършенстване върху съседните райони; |
17. |
Подчертава, че концепцията за териториално сближаване обхваща също така сближаване в рамките на самите територии и предлага да се даде приоритет на всички политики, които насърчават реалното полицентрично развитие на териториите, така че да се намали натискът върху столичните градове и да се насърчи появата на второстепенни центрове; отбелязва, че това следва също да бъде начин за преодоляване на отрицателните последици от концентрацията за градовете като пренаселеност, замърсяване, социално изключване и бедност или последващата безконтролна урбанизация, които засягат качеството на живот на гражданите, живеещи там; счита, че в тази връзка не бива да се пренебрегва подкрепата за селските райони и важната роля на малките и средните по големина градове, разположени в селски райони; |
18. |
Подчертава жизненоважния принос на вътрешния пазар за икономическото, социално и териториално сближаване; подчертава значението на обществените услуги във връзка с устойчивото икономическо и социално развитие, както и необходимостта от социално и регионално справедлив достъп до услугите от общ интерес, в частност обществените образователни и здравни услуги; подчертава в тази връзка, че гарантирането на „справедлив достъп“ не включва само географското разстояние, но и наличието и достъпността на тези услуги в контекста на принципа на субсидиарност и законодателството на ЕО в областта на конкуренцията, че отговорността за определянето, организирането, финансирането и наблюдението на услугите от общ интерес принадлежи на националните, регионалните и местните органи; счита обаче, че в дебата за териториалното сближаване следва да бъде включен и размисъл относно справедливия достъп на гражданите до услуги; |
19. |
Отбелязва, че в Зелената книга се потвърждават значителните предизвикателства за развитието на три вида региони със специфични географски характеристики: планински региони, острови и слабо населени региони; без да омаловажава значителната роля, която може да играе териториалното сближаване за разрешаването на проблемите на тези региони, изразява становището, че териториалното сближаване не следва да бъде политика, насочена единствено към регионите с географски недостатъци; счита обаче, че следва да се обърне специално внимание на това как да се компенсират недостатъците им и да им се даде възможност да превърнат регионалния потенциал в предимства и реални възможности и да стимулират развитието, което е от жизнено значение за Европейския съюз като цяло; |
20. |
Отбелязва също, че и други региони са изправени пред специфични предизвикателства за политиката в смисъл на икономическо и социално развитие, достъпност и конкурентоспособност; в тези предизвикателства са включени най-отдалечените региони съгласно член 299, параграф 2 от Договора за ЕО, граничните региони, крайбрежните региони, както и регионите, засегнати от обезлюдяване; счита в частност, че специфичната характеристика „отдалеченост“ следва да бъде призната като особена географска характеристика, която налага специално внимание в политиката за тези региони; отбелязва специфичните предизвикателства за развитието, пред които са изправени малките островни държави-членки Кипър и Малта; |
21. |
Изразява убеждението, че териториалното сближаване не следва да се свежда само до резултатите от регионалната политика на ЕС на територията на Европейския съюз, но и да се съсредоточи върху териториалното измерение на други секторни политики на ЕС със силно териториално въздействие; в контекста на териториалното сближаване подчертава значението от усъвършенстване на синергията между различните политики на ЕС за съгласуване и постигане на максимален резултат от териториалното им въздействие по места; при все това отбелязва, че всички политики на ЕС ще запазят независимостта си и че процесът не включва подчиняването на една политика на друга; |
Препоръки за бъдещото териториално сближаване
22. |
Очаква публичното обсъждане да доведе до ясно и достатъчно гъвкаво определение на териториалното сближаване, по което да има общо съгласие и което да се споделя и разбира от всички заинтересовани лица на място, и което да внесе яснота и прозрачност предвид тази концепция; в тази връзка отбелязва представеното от френското председателство на Съвета предложение за определение; счита обаче, че териториалното сближаване трябва да бъде подчинено на принципа на субсидиарност във всички области; изразява също убеждението, че с цел по-добро определяне и разбиране на териториалното сближаване следва да се установят и общи определения и понятия като „територия“, „селски район“ и „планински район“; |
23. |
Счита, че редица елементи следва да заемат централно място за бъдещото определение на териториално сближаване, включително концепцията, че териториалното сближаване излиза извън рамките на икономическото и социално сближаване и че неговият хоризонтален характер и интегриран подход насърчават действия между териториите и границите; изразява убеждението, че териториалното сближаване цели намаляване на различията между държавите-членки и регионите и следва да гарантира хармоничното и устойчивото развитие на географските области с различни характеристики и специфични особености, като прави оценка на това как сближаването на ЕС и другите секторни политики могат да бъдат приспособени най-добре към положението им; подчертава, че всяко бъдещо определение следва ясно да посочи, че териториалното сближаване следва решително да се съсредоточава върху доброто управление, също предвид партньорството между заинтересованите лица от публичните и частните среди и от гражданското общество, като осигурява на гражданите на Съюза справедливи възможности по отношение на условията и качеството на живот; |
24. |
Настоятелно призовава Комисията да пристъпи към публикуването на Бяла книга за териториално сближаване след приключване на процеса на обсъждането му; изразява убеждението, че Бялата книга ще бъде основно средство за ясно определяне и консолидиране на понятието териториално сближаване и неговата добавена стойност за политиката на сближаване и че ще предложи конкретни разпоредби и политически действия, за да спомогне за решаването на увеличаващите се проблеми, пред които са изправени регионите на ЕС, което впоследствие следва да бъде включено в законодателния пакет за структурните фондове за периода след 2013 г. и свързаната финансова рамка; изразява убеждението, че в Бялата книга следва да бъде включен и текст относно евентуални бюджетни и финансови последици от териториалното сближаване; |
25. |
Приветства публикуването на Доклад за регионите 2020 г. на Комисията; призовава Комисията да включи заключенията и анализите от този работен документ в своята Бяла книга за териториално сближаване, по-специално във връзка с описанието на икономическото, социално и териториално сближаване; |
26. |
Счита, че трите понятия в основата на анализа на териториалното сближаване в Зелената книга – концентрация, свързване на териториите и сътрудничество – се нуждаят от по-нататъшно развитие и превръщане в конкретни политически възможности; настоятелно призовава Комисията да обясни как тези понятия ще бъдат включени в законодателната рамка след 2013 г.; |
27. |
Призовава за съществено укрепване на целта за европейско териториално сътрудничество през следващия програмен период; убеден е, че тази цел добавя стойност към Европейския съюз, не на последно място благодарение на прякото участие на регионалните и местните власти в планирането и изпълнението на съответните програми за трансгранично, транснационално и междурегионално сътрудничество; при все това счита, че това не следва да бъде в ущърб на другите две цели; за целта подчертава също значимостта на интегрираното развитие на морските басейни, както и трансграничното измерение и съответните оперативни програми на политиката за европейско съседство, което е особено важно предвид бъдещите разширявания на ЕС; |
28. |
Застъпва становището, че териториалното сближаване следва да се развива като хоризонтален принцип, който подкрепя всички политики и действия на ЕС; изразява убеждението, че развитието на принципите на устойчиво развитие и защита на околната среда следва да служи като пример за това как да се включи териториалното сближаване в бъдещото развитие на всички съответни политики на ЕС, тъй като то трябва да бъде включено във всички области на политиката, свързани със сближаването; все пак счита, че хоризонталното измерение на териториалното сближаване не трябва да го свежда до една обща и абстрактна рамка на ценности; призовава Европейския сюъз да предприеме необходимите инициативи да превърне териториалното сближаване в законодателни предложения и предложения за политики; |
29. |
Припомня, че е важно да се включат равенството между половете, равните възможности и специалните нужди на лицата с увреждания и възрастните граждани на всеки етап от изпълнението и оценката на политиката на ЕС на сближаване; |
30. |
Подчертава необходимостта в контекста на териториалното сближаване да се създадат допълнителни качествени показатели с цел по-добро разработване и прилагане на съответните политики по места, като се отчитат различните териториални особености; поради това призовава Комисията да извърши в най-кратки срокове необходимите проучвания и да развие възможността за определяне на нови и надеждни показатели и начина, по който те да бъдат включени в системата за оценяване на различията между регионите; |
31. |
Отбелязва, че БВП беше единственият критерий за определяне на допустимостта на регионите по цел 1 („Сближаване“), докато за регионите, които са допустими по целите „Регионална конкурентоспособност“ и „Заетост“, вече могат да се използват други показатели; подчертава своето притеснение от факта, че безспорното повишаване на сближаването между страните често прикрива растящия брой различия между и в рамките на регионите и въз основа на това подчертава необходимостта от задълбочено разглеждане на основанието БВП да бъде основният критерий за допустимост във връзка със структурните фондове; |
32. |
Счита, че проблемът с вътрешнорегионалните различия в рамките на регионите от NUTS II може да се наблюдава по-добре на равнище NUTS III; по тази причина призовава Комисията да провери степента, в която проблемът с вътрешните разлики в развитието на областите от NUTS II може в бъдеще да бъде превъзмогнат, включително посредством определяне на подпомагани области на равнище NUTS III; подчертава, в контекста на териториалното сближаване, че е важно за държавите-членки да определят кое териториално звено съответства на подходящото равнище на намеса при разработването и прилагането на програмите в рамките на структурните фондове; препоръчва за тази цел да се извършва пространствен анализ на цялата територия на ЕС в началото на всеки програмен период; |
33. |
Изразява убеждението, че с цел по-добра съгласуваност на териториалното въздействие на секторните политики на ЕС, са необходими по-добро разбиране и оценка на тези въздействия; по тази причина настоятелно призовава Комисията да предприеме оценка на териториалното въздействие на тези политики, а съществуващите механизми за оценка на въздействието като например стратегическата оценка на околната среда да се прилагат и за териториалните аспекти;призовава също Комисията да представи конкретни начини за създаването на синергии между териториалните и секторните политики и да извърши оценка на приноса на стратегиите от Лисабон и Гьотеборг за териториалното сближаване; |
34. |
Отново отправя своето отдавна изразено искане за развитие на цялостна стратегия на ЕС за регионите със специфични географски характеристики, която ще им позволи да се справят по-добре с проблемите и предизвикателствата, пред които се изправят; изразява убеждението, че стратегията на ЕС следва да изтъкне териториалното измерение на политиката на сближаване и да търси начини за приспособяването на политиките на ЕС към конкретните потребности и предимства на тези територии; подчертава, че прилагането на такава стратегия е съществено условие за икономическото и социално развитие на тези територии; изразява убеждението, че разработването на нови показатели с цел по-добре да се опишат положението и проблемите на място е от голямо значение за успешното прилагане на стратегията на ЕС в тази област; |
35. |
При все това подчертава, че разработването на допълнителни показатели и осъществяването на териториални оценки не следва да водят до по-голяма бюрокрация или допълнително забавяне на изпълнението на новите политики и действия в подкрепа на териториалното сближаване; подчертава необходимостта от преки резултати от включването на териториалното сближаване в следващия пакет от програми за структурните фондове; |
36. |
Припомня важната роля на малките и средни предприятия (МСП), микро-предприятията, както и на занаятчийските предприятия в икономическото, социално и териториално сближаване и изтъква значението им за насърчаване на конкуренцията и заетостта в тези региони; по тази причина отново приканва Комисията да извърши специален анализ на въздействието и ефективността на структурните фондове и политиките на ЕС, насочени към МСП в регионите, а също и на административните и финансови затруднения, с които тези МСП се сблъскват; |
37. |
Освен това призовава Комисията, държавите-членки и регионите да провеждат активна политика, която подкрепя новаторството и конкурентоспособността на предприятията и дава възможност за взаимно сътрудничество между предприятията, публичния сектор, училищата и университетите, и да гарантират, че организациите, представляващи МСП, могат да участват пряко в определянето на териториалните политики; |
38. |
Настоятелно призовава държавите-членки да увеличат усилията си за постигане на целите по дял четвърти от първата програма за действие за изпълнението на Териториалния дневен ред на Европейския съюз за събиране на знания за териториалното сближаване и устойчивото пространствено планиране, разкриване на перспективи и анализ на въздействието, и потвърждава главната роля на ESPON в този процес; |
39. |
Отбелязва, че изменението на климата има важни последици за териториалното сближаване; отправя искане към Комисията да извърши анализ на отрицателните последици от изменението на климата върху различните региони, като се има предвид, че се очаква различно въздействие в рамките на Европейския съюз; счита, че териториалното сближаване следва надлежно да взема предвид целите, свързани с изменението на климата, и да насърчава моделите на устойчиво развитие на териториите на ЕС; потвърждава обаче, че борбата с изменението на климата следва да бъде широко застъпена и в други политики на Общността; |
40. |
Отбелязва с голяма заинтересованост, че за пръв път в петия доклад за напредъка се споменават конкретно „преходните региони“, разположени между „конвергентните региони“ и „регионите с развита конкуренция и заетост“; потвърждава необходимостта да се разглеждат отделно онези региони, които в момента са разпръснати между двете Цели като „постепенно навлизащи“ и „постепенно излизащи“; в контекста на териториалното сближаване призовава Комисията да установи по-изчерпателна система за постъпателна преходна помощ за регионите, които скоро ще надхвърлят прага от 75 % от БВП, за да им се даде по-ясен статут и повече сигурност в развитието им; счита, че е необходимо също да се установи преходна система за държавите-членки, които се оттеглят от Кохезионния фонд; |
41. |
Счита, че възприемането на цялостен подход ще има по-голям шанс за успех, ако регионалните и местните органи, както и заинтересованите лица, включително икономическите и социални партньори в съответствие с член 11 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (5), които могат да осигурят цялостно схващане и разбиране за потребностите и особеностите на определена територия, участват от началото в разработването и изпълнението на стратегиите за развитие на всяка територия; призовава Комисията да определи насоки в помощ на държавите-членки, както и на регионалните и местни органи за прилагане на интегрирания подход по най-ефикасен начин, и да установят ефективни партньорства при разработването на бъдещи стратегии за съответните територии; |
42. |
Признава, че териториалното сближаване следва да доведе до подобрено провеждане на политиката на сближаване; изразява съгласие с виждането, че за различните проблеми са необходими различни териториални мащаби и че следователно установяването на действителни партньорства между всички страни, участващи на европейско, национално, регионално и местно равнище в регионалното и местно развитие, е предварително условие за процеса на разработване на териториалното сближаване и призовава Комисията и държавите-членки да положат всички възможни усилия за развитието на такова териториално управление на много равнища; счита, че териториалното сближаване следва да се съсредоточи върху установяването на подходящото териториално равнище за прилагане на всяка политика или мярка по начин, който е възможно най-близо до гражданите; |
43. |
Изтъква, че политиките на ЕС, и по-специално политиката на сближаване, превърнаха управлението от една често централизирана система във все по-интегрирана система на много равнища; призовава заинтересованите лица, публичните органи и гражданите да установят официална система на териториално управление, основана на интегриран многосекторен, териториален подход „от основата към върха“ с цел да се отговори съгласувано и ефективно на единната потребност на гражданите или ползвателите в област, отговаряща на тази потребност; в тази връзка припомня успешните инициативи на ЕС като URBAN I и URBAN II за градските райони и LEADER в селските райони; |
44. |
Припомня, че проблемите при изпълнението на структурната политика се дължат отчасти на прекомерната строгост и сложност на процедурите и че следователно трябва да се обърне внимание на опростяването на тези процедури и ясното разделение на отговорностите и компетенциите между Европейския Съюз, държавите-членки и регионалните и местни власти; счита, че териториалното управление ще бъде силно зависимо от установяването на такива ясни правила; отново призовава Комисията да представи в най-кратък срок пакет от конкретни предложения в този смисъл; |
45. |
Препоръчва предвид засилващото се значение, което териториалното сближаване придоби в контекста не само на регионалната политика, но и на други секторни политики на ЕС, неформалните структури, които отдавна управляват териториалното сближаване и пространственото планиране в Съвета да бъдат заменени от официални министерски срещи, на които да присъстват министрите на регионалната политика в Европейския съюз; изразява убеждението, че едно такова институционално развитие в Съвета би осигурило по-добър поток от информация, както и бързото развитие на политиката на териториално сближаване; |
46. |
Настоятелно призовава държавите-членки да започнат да обмислят как по-добре да консолидират и прилагат концепцията за териториално сближаване в своите национални програми и политики; в този контекст счита, че основните принципи на полицентрично развитие и партньорство между градските и селските райони, както и цялостното изпълнение на Натура 2000 следва вече да са включени в тяхното регионално планиране; |
*
* *
47. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и Комисията. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0068.
(2) Приети текстове, P6_TA(2008)0069.
(3) Приети текстове, P6_TA(2008)0492.
(4) ОВ C 227 E, 21.9.2006 г., стр. 509.
(5) ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/73 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Политика на сближаване през новия програмен период
P6_TA(2009)0164
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно градското измерение на политиката на сближаване през новия програмен период (2008/2130(INI))
2010/C 117 E/12
Европейският парламент,
като взе предвид член 158 и 159 от Договора за ЕО,
като взе предвид първата Програма за действие за изпълнение на Териториалната програма на Европейския съюз („Първата програма за действие“), приета на неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за териториалното устройство и развитие, проведена в Понта Делгада (Азорски острови) на 23-24 ноември 2007 г.,
като взе предвид Териториалната програма на ЕС - Към по-конкурентна и устойчива Европа на различните региони („Териториалната програма“) и Лайпцигската харта за устойчивите европейски градове („Лайпцигската харта“), които бяха приети едновременно на неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за териториалното устройство и развитие, проведена в Лайпциг на 24-25 май 2007 г.,
като взе предвид Споразумението от Бристъл, прието на неформалната среща на Съвета на министрите относно устойчивите общности, проведена в Бристъл от 6 до 7 декември 2005 г.,
като взе предвид достиженията на градското законодателство, прието на неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за териториалното сближаване, проведена в Ротердам на 29 ноември 2004 г.,
като взе предвид новата Харта от Атина 2003, провъзгласена на срещата на Европейския съвет на специалистите по градоустройство в Лисабон на 20 ноември 2003 г. и визията за бъдещето на европейските градове, която тя съдържа,
като взе предвид Програмата за действие от Лил, приета на неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за градските въпроси, проведена в Лил на 3 ноември 2000 г.,
като взе предвид Европейската перспектива за устройство на територията, приета на неформалната среща на Съвета на министрите, отговарящи за териториалното устройство, проведена в Потсдам на 11 май 1999 г.,
като взе предвид Хартата на европейските градове за устойчивост, одобрена на Европейската конференция за устойчиви градове в Аалборг, Дания, на 27 май 1994 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 6 октомври 2008 г.„Зелена книга за териториално сближаване. Да превърнем териториалното многообразие в предимство“ (COM(2008)0616),
като взе предвид съобщението на Комисията от 19 юни 2008 г.„Пети доклад за напредъка в областта на икономическото и социалното сближаване. Растеж в регионите, растеж в Европа“ (COM(2008)0371),
като взе предвид съобщението на Комисията от 14 май 2008 г.„Резултатите от преговорите във връзка със стратегиите и програмите на политиката на сближаване за програмния период 2007-2013 г.“ (COM(2008)0301),
като взе предвид съобщението на Комисията от 30 май 2007 г.„Четвърти доклад за икономическото и социално сближаване“ (COM(2007)0273),
като взе предвид насоките на Комисията относно „Градското измерение на общностните политики за периода 2007-2013 г.“, приети на 24 май 2007 г.,
като взе предвид работния документ на Комисията „Териториално и градско измерение на националните стратегически референтни рамки и операционни програми (2007-2013 г.) първа оценка“ от май 2007 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 13 юли 2006 г.„Политиката на сближаване и градовете: приносът на градовете към растежа и заетостта в регионите“ (COM(2006)0385),
като взе предвид Решение на Съвета 2006/702/ЕО от 6 октомври 2006 г. относно стратегически насоки за Общността за сближаване (1),
като взе предвид съобщението на Комисията от 5 юли 2005 г.„Политиката на сближаване в подкрепа на растежа и заетостта. Стратегически насоки на Общността, 2007-2013 г.“ (COM(2005)0299),
като взе предвид съобщението на Комисията от 14 юни 2002 г.„Програмирането на структурните фондове 2000-2006 г. Годишна оценка на инициативата URBAN“ (COM(2002)0308),
като взе предвид съобщението на Комисията от 6 май 1997 г.„Към градска програма в Европейския съюз“ (COM(1997)0197),
като взе предвид резултатите от програмата за 2006 г. на Мрежата за наблюдение на европейското териториалното планиране (ESPON) и приетата програма на ESPON за 2013 г.,
като взе предвид пилотните градски проекти (1989-1999 г.), общностните инициативи URBAN I (1994-1999 г.) и URBAN II (2000-2006 г.),
като взе предвид информацията от базата данни от проучването на градските условия на живот, което предлага статистически данни по 330 показатели за 358 европейски градове,
като взе предвид резолюцията си от 21 февруари 2008 г. относно последващи действия във връзка с Териториалната програма и Лайпцигската харта - европейска програма за действие за териториално развитие и териториално сближаване (2),
като взе предвид резолюцията си от 10 май 2007 г. относно жилищното настаняване и регионалната политика (3),
като взе предвид резолюцията си от 13 октомври 2005 г. относно градското измерение в контекста на разширяването (4),
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по регионално развитие (А6-0031/2009),
А. |
като има предвид признатия факт, че докато градските проблеми попадат в сферата на отговорност на националните, регионални и местни власти, същевременно градските райони играят ключова роля за ефективното прилагане на Лисабонската и Гьотеборгската стратегии и във връзка с това заемат приоритетно място в политиката на сближаване, за която носят отговорност институциите на Европейския съюз; |
Б. |
като има предвид, че целите на ЕС, така както са изложени в Лайпцигската харта, включват гарантиране на интегриран подход към прилагането на политиката за градско развитие с цел създаване на висококачествени градски райони, модернизиране на транспортните, енергийните, информационните и комуналните услуги и насърчаване на обучението през целия живот, образованието и нововъведенията, по-специално, във вътрешните градове и районите в неравностойно положение; |
В. |
като има предвид, че както процесът на създаване на гъвкав, приспособим и динамичен „контролен списък“ за прилагане на Лайпцигската харта като основна предпоставка за обхващане на изключително разнообразните потребности на различните европейски градове – вече очертано от френското председателство – така и по-нататъшното разработване на планове за интегрирано развитие на градската среда от всяка държава-членка, могат да представляват важна допълнителна основа за изясняване на различните ситуации и за последващо поемане на инициативи с ясни цели; |
Г. |
като има предвид, че трябва да бъде направено разграничение между градове и градски райони; |
Д. |
като има предвид, че въпреки че 80 % от 492 милиона граждани на ЕС живеят в големите градове, поради специфичното децентрализирано развитие на Европейския съюз в държавите-членки съществуват някои значителни различия по отношение на разпределението на населението в градските райони, предградията и селските райони, както съществуват и проблеми, свързани с твърде слабото застъпване на интересите и потребностите на градското население в оперативните програми на структурните фондове; |
Е. |
като има предвид, че 70 до 80 % от БВП на ЕС се генерират в градските райони и че големите градове са признати за центрове на нововъведенията и движещи сили за регионално и национално развитие и развитие на равнище ЕС; |
Ж. |
като има предвид, че над 75 % от световното потребление на енергия се дължи на големите градове и че те причиняват 80 % от парниковите газове поради производството на енергия, транспорта, промишлеността и отоплението; |
З. |
като има предвид, че тенденцията към урбанизация се комбинира с вътрешна миграция към столичните градове и други големи градски агломерации; и като има предвид, че произтичащото от това нарастване на населението създава огромно бреме за нарастващите градове, които трябва да се справят с нарастването на потребностите по отношение на управлението на отпадъците, жилищното настаняване, възможностите за образование и заетост; и като има предвид, че тази постоянно нарастващата тенденция към урбанизация представлява огромно предизвикателство за селските райони, които трябва да се изправят пред загубата на човешки капитал, работна сила, потребители и учащи се; |
И. |
като има предвид, че неотдавнашното безпрецедентно разширяване на ЕС доведе до изключително увеличаване на регионалните несъответствия и до присъединяване на голям брой градове, страдащи от градски упадък; |
Й. |
като има предвид, че независимо от факта, че съществува различен политически, институционен и конституционен ред в държавите-членки, градските райони на ЕС са изправени пред общи предизвикателства и разполагат с общи възможности за справяне с тях, което подчертава необходимостта от подробна статистическа информация от една страна и от взаимно сътрудничеството от друга страна, както и от обмен на добри практики, с цел големите европейски градове да могат да отговорят на предизвикателствата на световната конкуренция; |
К. |
като има предвид, че териториалното развитие е изправено пред предизвикателства като икономическо преструктуриране, значителни колебания на пазара на труда, недостъпен и натоварен транспорт, ограничена използваема територия, чието състояние е влошено от градската неразбория, намаляващо и застаряващо население, намаляване на населението в селските райони и в малките градове в полза на големите градски центрове, социална изолация, високо и увеличаващо се равнище на престъпност, превръщане на определени градски квартали в гета, нисък доход на домакинствата, влошаване на жизнения стандарт в зоните в неравностойно положение, недостатъчен брой паркове и места за почивка, замърсяване на околната среда, контрол върху управлението на водата, отпадъците и остатъчните продукти и необходимост от сигурно доставяне и ефективно използване на енергията; |
Л. |
като има предвид, че едно координирано управление, което си служи с модерни електронни технологии, и по-конкретно електронното управление, с участието на всички заинтересовани страни, би могло значително да намали съществуващите проблеми и да доведе до интегриран подход към разширяването на градовете, който отчита и сътрудничи с предградията в съседство със селски райони и се съобразява със съвременните подходи към градското планиране, като например, разумния растеж, новото териториално планиране и интелигентната урбанизация; |
М. |
като има предвид, че свързаните с градското развитие дейности са особено благоприятни по отношение на участието на малки и средни предприятия (МСП), по-конкретно в сектора на услугите, и че политиката на сближаване все повече се ориентира към развиване на конкурентното предимство на градовете; |
Н. |
като има предвид, че МСП, особено малките предприятия и микропредприятията, занаятчийските и търговските дейности са жизненоважни за поддържането на дейностите в градските центрове и на социалното равновесие в крайните квартали, и че градоустройствената политиката в областта на транспорта, търговската дейност, поземлената собственост, поскъпването на жилищата, или по-скоро – липсата на балансирана политика в тези области – често водеше както до изчезване на стопански дейности, така и до нарастващ дефицит на дейности, свързани с услуги за хората; |
О. |
като има предвид, че партньорството между градските и селските райони следва да се укрепва допълнително, тъй като градските райони могат да изиграят важна роля за хармоничното и интегрирано развитие на своите околности, с цел постигане на териториално сближаване и балансирано регионално развитие; |
1. |
Подчертава значението на устойчивото градско развитие и приноса на градските райони към регионалното развитие и призовава Комисията редовно да извършва оценка, измерва, сравнява и обсъжда въздействието на политиката на ЕС върху икономическото и социалното положение – по-конкретно върху проблемите, свързани с образованието и културата, както и здравеопазването, транспорта, околната среда и сигурността в градските райони; |
2. |
Изразява съжаление, че държавите-членки се насърчават, без да бъдат задължавани, да подкрепят устойчивото развитие на градовете като стратегически приоритет; във връзка с това изразява безпокойство, че градският фактор не се оценява достатъчно от някои държави-членки в рамките на осъществяването на политиката на сближаване и призовава Комисията и държавите-членки, в сътрудничество с местните и регионалните органи, да анализират и оценят значението на интегрирането на инициативата URBAN и да извършват редовно наблюдение и проучване на използването на финансовите средства на ЕС в градските райони; |
3. |
Изтъква положителния опит на инициативата на Общността URBAN по отношение на партньорството, интегрирания подход и принципа за движение във възходяща посока, които допринесоха в значителна степен за ефикасността и съответствието на подпомаганите проекти; призовава към отчитането на тези постижения в градското измерение на финансирането от структурните фондове и въвеждането на подобни механизми в обичайната налична помощ за устойчиво развитие на градовете, така че от тези постижения да се възползват още повече градове; |
4. |
Изразява становището, че би било неуместно и дори проблематично да се приеме общо определение на понятието „градски райони“ и по-обобщено на понятието „градски“, тъй като е трудно да се сведат под общ знаменател разнообразните ситуации в държавите-членки и в регионите, и поради това счита, че задължителното дефиниране и определяне на градските райони следва да бъде оставено в компетенцията на държавите-членки в съответствие с принципа на субсидиарност въз основа на общи европейски показатели; |
5. |
Призовава държавите-членки да предприемат всички необходими мерки и да подпомагат своите столични градове и други градски агломерации в техните усилия за справяне с предизвикателствата в областта на управлението на отпадъците, жилищното настаняване, заетостта и образованието, които възникват като следствие от урбанизацията и произтичащото от нея увеличаване на населението; на по-общо равнище, счита, че демографските колебания представляват предизвикателство както за градските, така и за селските райони, по отношение на пазара на труда, както и допълнително в областта на образованието и преквалифицирането на засегнатите от безработица лица и във връзка с намаляването на населението в селските райони; |
6. |
В тази връзка и като се има предвид, че различните конституционни устройства на държавите членки са, поради своето естество, несъвместими с един хармонизиран подход, въпреки ефективността на различните равнища на управление, счита, че би било полезно, държавите-членки да определят посредством обществено допитване, градското измерение за всеки конкретен случай така, както го разбират, с цел укрепване на вътрешната хармонизация и подобряване на взаимодействието с Комисията; |
7. |
Изтъква, че държавите-членки имат възможност да делегират на градовете управлението на структурните фондове, предназначени за прилагането на мерки, целящи постигане на устойчиво градско развитие; счита, че пределегирането представлява двойна добавена стойност: от една страна за регионалния и европейския растеж много по-ефикасно би било големите градове да поемат отговорността от планирането до осъществяването на предприетите действия, като се съобразяват с типично местните предизвикателства, а от друга страна – такова предоставяне на пълномощия би представлявало основен инструмент за подобряване на административния капацитет за местно управление; изразява съжаление от факта, че възможността за пределегиране, което може да бъде извършено чрез отпускане на общи помощи на общинските органи в рамките на операционните програми, финансирани от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), досега не е била пълноценно използвана; убеден е, че следва да бъде предвидена и насърчавана една ясна роля за градските райони като посредничеща структура в контекста на управлението на много равнища в следващия програмен период и изразява становището, че градското измерение и пределегирането в регионалната политика следва да бъдат задължителни; въпреки това, за да не се стигне до фрагментиране на регионалната политика в резултат на пределегиране, начините за предоставяне на пълномощия трябва да се определят внимателно; |
8. |
Подчертава значението на интегрирания подход към градското планиране; предлага всякаква публична помощ за градско развитие да се основава на интегрирани планове за градско развитие; призовава интегрираният подход да стане задължително условие за отпускане и реализиране на структурните фондове възможно най-скоро, но не по-късно от следващия програмен период, както и за получаване на заеми от Европейската инвестиционна банка; призовава Комисията да изготви насоки, включващи препоръките и примерите на добри практики, свързани с интегрираните планове за градско развитие, и също така да насърчава обмена на добри практики между националните, регионалните и местните органи; |
9. |
Настоятелно призовава държавите-членки, в техните стратегически референтни рамки и национални оперативни програми, да отделят приоритетно внимание на финансирането на проекти, които изпълняват планове за устойчиво управление на градската среда; |
10. |
Препоръчва плановете за устойчиво управление на градската среда да включват поне някои от следните елементи: план за управление на отпадъците, карти за шума и планове за действие, местни програми във връзка със замърсяването на въздуха и на околната среда, предвиждания на демографския растеж, искания за нови райони за разработване, възстановяване на пустеещи земи и изоставени сгради, възстановяване на квартали в състояние на упадък и на деиндустриализирани зони, наличност и достъпност на обществени услуги, градска структура и процент на зелените площи, съоръжения за лица с увреждания, опазване на културното, историческото и природното богатство, оценка на нуждите от вода и енергия и тяхното ефикасно използване, наличност на обществен транспорт, ефикасно управление на движението, интегриране на уязвими групи (мигранти, малцинства, нискоквалифицирани лица, лица с увреждания, жени и т.н.), наличност на качествени жилища на достъпни цени и планове за борба с престъпността; |
11. |
Счита, че само ако съществуват достатъчно ресурси за устойчиво градско развитие, разработването на интегрирани планове за градско развитие ще бъде ефективно и, следователно, препоръчва наличните ресурси да бъдат съсредоточени върху конкретни действия; предлага минимално равнище на разходи в рамките на структурните фондове, което да се определи въз основа на градски жител за програмен период, по такъв начин, че отделянето на средствата да не представлява нереална тежест за регионите; |
12. |
Посочва неотложната необходимост от укрепване на капацитета както за вертикално, така и за хоризонтално градско управление и насочва вниманието на държавите-членки към спешната необходимост от възприемане на интегриран подход при осъществяването на политиката за градско развитие, (подход, който разглежда основните въпроси, свързани с ежедневния живот на гражданите, като транспорт, обществени услуги, качество на живот, трудова заетост и местни стопански дейности, безопасност и т.н.) чрез участие в тези усилия на националните правителства, наред с регионалните и местните органи и всички останали публични и частни заинтересовани страни въз основа на принципа на партньорство; |
13. |
Отчита затруднението на градските органи за съчетаване на областите на финансирането по Европейския социален фонд (ЕСФ) едновременно със стремежа им към икономическо и социално развитие и на финансирането по ЕФРР едновременно с планирането на инвестиции във физическата инфраструктура; счита, че принципът на „една програма – един фонд“ следва да бъде преразгледан и че местните и регионалните органи следва да се възползват по-добре от увеличаването на ефективността при обединяването на финансирането по ЕФРР и ЕСФ и да затвърдят интегрираното финансиране; в дългосрочен план, приканва Комисията да проучи възможността за сливане на двата фонда, ако това би гарантирало опростяване на процедурите; |
14. |
Подкрепя идеята за принципа на възобновяемост на финансовите средства по JESSICA и потенциала за постигане на икономически растеж в градските райони и счита, че през следващия програмен период регионалната политика трябва да се възползва в по-голяма степен от прилагането на механизми за финансов инженеринг като например възобновяеми фондове, предлагащи заеми при благоприятни условия, вместо да разчита само на еднократни помощи, каквато е ситуацията в момента; |
15. |
Отбелязва потенциала за градско развитие на частния сектор и счита, че използването на публично-частни партньорства следва постоянно да бъде предвиждано и насърчавано за създаването на новаторски схеми за финансиране и проекти за справяне с най-големите икономически и социални проблеми в градските райони, по-конкретно за изграждането на инфраструктури и жилища; подчертава, че това изисква ясни, прозрачни правила за поведение, особено по отношение на дейностите на публичните органи, които съгласно принципа на субсидиарност трябва да вземат стратегически решения относно избора на методите за предоставяне на услуги, изготвянето на спецификации и също така относно поддържането на известно равнище на контрол; |
16. |
Подчертава осъществяването и административните аспекти на градското измерение и призовава за по-нататъшни усилия за опростяване на правилата за прилагане на политиката на сближаване и за цялостно намаляване на излишната бюрокрация по отношение на управлението и контрола на финансирането и на отделните проекти; |
17. |
Отбелязва, че освен политиката на сближаване, съществуват и други общностни политики, които също осигуряват финансова подкрепа за градските райони и затова призовава Комисията да изработи и предложи една по-добра координация на свързаните политики, която да обедини предназначените за градските райони ресурси на ЕС за практическо осигуряване на изпълнението на интегрирания подход, но все пак в светлината на политиката на сближаване; |
18. |
Счита, че управленските структури, които съществуват в държавите-членки продължават да са зле приспособени за насърчаването на хоризонтално сътрудничество и решително призовава Европейската комисия да популяризира принципа на междусекторна управленска структура; |
19. |
Призовава към това съществуващите финансови, човешки и организационни ресурси да бъдат използвани по-ефективно за изграждане и укрепване на мрежите, създадени от малки и големи градове в областта на устойчивото градско развитие, тъй като те играят важна роля за териториалното сътрудничество; в тази връзка подчертава необходимостта от инфраструктура, която да подпомага съхранението на специфичните особености (например историческо наследство), модернизацията (например полюси на новаторство), икономическото развитие (например МСП) и сезонните дейности и призовава Комисията да укрепи позициите на градските райони в инициативата „Региони за икономическа промяна“; |
20. |
Отбелязва, че правилното прилагане на политиката за регионално развитие и на стратегията за устойчиво териториално развитие изисква равновесие между политиките относно градските райони, предградията и селските райони и във връзка с това засяга развитието на действително регионално сближаване и отново подчертава факта, че политиката за развитие на селските райони има съществено пространствено въздействие и че политиките за развитие на градските и селските райони не са достатъчно интегрирани; подчертава необходимостта от действително обединяване на тези политики, която да доведе до натрупване на истински потенциал за развитие и популяризиране на привлекателността и конкурентоспособността на районите; призовава държавите-членки и регионите да използват инструмента за партньорства в градските и селски райони, с цел постигане на балансирано териториално развитие; |
21. |
Призовава Комисията да усъвършенства и постоянно да актуализира проучването на градските условия на живот и същевременно да осигурява информация за разделението между градските и селските райони за всички държави-членки, за да има ясна картина за положението и да определи конкретните нужди за балансирано развитие на тези райони; |
22. |
Препоръчва на Комисията и на държавите-членки да създадат Група на високо равнище на ЕС по въпросите на градското развитие и да прилагат отворения метод на координация спрямо политиката за развитие на градската среда на равнище ЕС; |
23. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ L 291, 21.10.2006 г., стр. 11.
(2) Приети текстове, P6_TA(2008)0069.
(3) ОВ C 76 E, 27.3.2008 г., стр. 124.
(4) ОВ C 233 E, 28.9.2006 г., стр. 127.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/79 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Структурни фондове през периода 2007–2013 г.
P6_TA(2009)0165
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно прилагането на регламента относно структурните фондове през периода 2007–2013 г.: резултатите от преговорите във връзка с националните стратегии за сближаване и оперативните програми (2008/2183(INI))
2010/C 117 E/13
Европейският парламент,
като взе предвид Договора за ЕО и по-специално член 2 и член 3, параграф 2 от него,
като взе предвид съобщението на Комисията от 14 май 2008 г. относно резултатите от преговорите във връзка със стратегиите и програмите на политиката на сближаване за програмния период 2007–2013 г. (COM(2008)0301),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (1) (Общия регламент относно ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд),
като взе предвид Решение 2006/702/ЕО на Съвета от 6 октомври 2006 г. относно стратегическите насоки на Общността за сближаване (2) (Стратегическите насоки за сближаване),
като взе предвид комюникетата на държавите-членки относно резултатите от преговорите във връзка със стратегиите и програмите на политиката на сближаване за 2007–2013 г.,
като взе предвид Четвъртия доклад за икономическото и социално сближаване (COM(2007)0273) („Четвъртия доклад за сближаването“),
като взе предвид предложението за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1083/2006 за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд по отношение на някои разпоредби относно финансовото управление (COM(2008)0803),
като взе предвид предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1080/2006 относно Европейския фонд за регионално развитие по отношение на допустимостта на инвестиране в енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници в жилищното строителство (COM(2008)0838),
като взе предвид предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1081/2006 относно Европейския социален фонд с оглед разширяване на видовете разходи, допустими за финансиране ЕСФ (COM(2008)0813),
като взе предвид своята резолюция от 21 октомври 2008 г. относно управлението и партньорството в национален и регионален мащаб, както и въз основа на отделни проекти, в областта на регионалната политика (3),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по регионално развитие и становищата на Комисията по промишленост, изследвания и енергетика и Комисията по правата на жените и равенството между половете (A6-0108/2009),
А. |
като има предвид, че Комисията публикува гореспоменатото съобщение въз основа на резултатите от преговорите с държавите-членки относно националните стратегически референтни рамки и оперативните програми; |
Б. |
като има предвид, че съгласно член 158 от Договора, за да укрепи икономическото си и социално сближаване, Общността си поставя за цел намаляването на неравенството между нивата на развитие на различните региони и изостаналостта на най-необлагодетелстваните региони или острови; |
В. |
като има предвид, че последните две разширявания на Европейския съюз значително увеличиха неравенствата между регионите в Общността и е необходимо да се намери правилното решение на този проблем с оглед насърчаването на хармонично, балансирано и устойчиво развитие; |
Г. |
като има предвид, че последните доклади относно сближаването подчертават тенденцията към задълбочаване на териториалните неравенства между регионите в ЕС и на подрегионално равнище, неравенства, които се характеризират с явления като пространствена сегрегация, резултат от възникването на определени форми на гетоизация, и продължаващия упадък на отдалечените райони и районите с преобладаващ селскостопански характер; |
Д. |
като има предвид, че през октомври 2006 г. Съветът прие горепосочените Стратегически насоки за сближаване като индикативна рамка за държавите-членки за изготвянето на Националните стратегически референтни рамки и оперативните програми за периода 2007–2013 г.; |
Е. |
като има предвид, че трите приоритета, заложени в Стратегическите насоки относно сближаването, се отнасят до превръщането на Европа и нейните региони в по-привлекателно място за инвестиции и работа, подобряване на познавателната и иновационна дейност с цел постигане на растеж и създаване на повече и по-качествени работни места; |
Ж. |
като има предвид, че превръщането на тези приоритети в оперативни програми следва да позволи на регионите да посрещнат предизвикателствата, свързани с глобализацията, устойчивото развитие, структурните и демографските промени и изменението на климата; |
З. |
като има предвид, че съществуват значителни различия между начините на приложение на посочените по-горе приоритети от страна на държавите-членки в техните оперативни програми, в зависимост от това в обхвата на коя цел на регионалното развитие, цел „Сближаване“ или „Регионална конкурентоспособност и заетост“ попада даден регион; |
И. |
като има предвид, че Общият регламент относно ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд задължи държавите-членки, присъединили се към Съюза преди 1 май 2004 г., да заделят 60 % от общите разходи за цел „Сближаване“ и 75 % от разходите за цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“ за приоритетите, свързани с Лисабонската стратегия, и като има предвид, че към държавите-членки, присъединили се към Съюза на или след 1 май 2004 г., бе отправена препоръка да възприемат същия подход; |
Й. |
като има предвид, че устойчивостта, предотвратяването на всякакъв вид дискриминация, доброто управление и прилагането на принципа на партньорство, наред със силния институционален и административен капацитет, играят ключова роля за успешното осъществяване на политиката на сближаване; |
К. |
като има предвид, че политиката на сближаване трябва да бъде достатъчно силна и гъвкава, за да играе важна роля в усилията на Съюза за противодействие на настоящата световна икономическа криза; |
1. |
Признава положените от всички държави-членки усилия да включат трите приоритета, заложени в Стратегическите насоки относно сближаването, които съответстват на целите на Лисабонската стратегия, в своите оперативни програми; |
2. |
Отбелязва сравнително бавния старт на новия програмен период в много от държавите-членки, което може да застраши ефективното използване на финансовите средства; изразява все пак увереност, че ангажиментите, поети в периода на преговори и одобрение на оперативните програми ще бъдат спазени в полза на регионите и на Съюза като цяло; |
Намаляване на неравенствата между регионите
3. |
Отбелязва решителността на държавите-членки да решат въпросите, свързани със специфичните за тях териториални потребности, възникващи поради географското им местоположение или икономическото им и институционално развитие, като изготвят стратегии за намаляване на дисбалансите вътре в рамките на даден регион, както и тези между отделните региони; припомня в тази връзка мерките, предложени от държавите-членки за справяне с особените предизвикателства за развитието, пред които са изправени регионите със специфични географски характеристики, като планински региони, острови, най-отдалечени региони, отдалечени гранични градове, региони, страдащи от обезлюдяване и крайгранични региони; заявява отново, че стабилното икономическо и екологично развитие, както и намаляването на регионалните неравенства, остават основните цели на регионалната политика на ЕС; |
4. |
Изразява съжаление, че принципите на устойчивост, равенство на възможностите и недискриминация, както и на партньорство, не са приложени и документирани в достатъчна степен в много от националните стратегически референтни рамки и оперативните програми; отнася се критично към факта, че Комисията въпреки това е одобрила оперативни програми с такива пропуски и не е настояла държавите-членки или регионите да направят съответните подобрения; |
5. |
Подчертава, че опитът от миналото е показал, че сближаването между държавите може да прикрива задълбочаващите се различия между и в рамките на регионите; отбелязва освен това, че тези регионални и местни неравенства се наблюдават в редица области, като заетостта, производителността, доходите, равнището на образование и капацитета за иновации; подчертава важността на териториалното измерение на сближаването за преодоляването на тези проблеми; |
Изпълнение на Лисабонската програма посредством политиката на сближаване
6. |
Приветства усилията, полагани от националните власти, за да гарантират, че предоставените средства от разходите за осъществяването на Лисабонската програма представляват средно 65 % от наличните фондове в регионите, които попадат в обхвата на цел „Сближаване“, и 82 % от фондовете в регионите в обхвата на цел „Регионална конкурентоспособност и заетост“, което всъщност надхвърля първоначалното изискване; |
7. |
Изразява убеждението, че се изискват много повече инвестиции в тази област; счита, че в светлината на средносрочния преглед на изпълнението на структурните фондове за тези цели трябва да се предвидят по-строги насоки на ЕС и повече финансови ресурси и по-специално, че следва да се изиска най-малко 5 % от структурните фондове да бъдат изразходвани за подобряване на енергийната ефективност на съществуващите домове; в тази връзка призовава Комисията да следва заключенията на Съвета относно конкурентоспособността от 9 и 10 октомври 2008 г. по отношение на енергийната ефективност подчертава ключовата роля и потенциала за развитие, който възобновяемите енергии представляват за регионите на ЕС, както за създаването на работни места, така и за укрепването на местното устойчиво развитие; |
8. |
Насърчава усилията на регионите за постигане на целите от Лисабон, като прилагат цялостно и ефективно своите оперативни програми; също така призовава Комисията да наблюдава стриктно процеса на изпълнение, за да гарантира практическото изпълнение на целите и да докладва на Парламента относно възникналите проблеми; |
9. |
Счита за недостатъчни финансовите ресурси, предвидени за трансевропейските енергийни мрежи, тъй като те са жизненоважни за завършването на вътрешния пазар; |
10. |
Отбелязва важната роля, която играят малките предприятия и микропредприятията, по-специално занаятчийските предприятия, в икономическото, социалното и териториалното сближаване, чрез важния принос, който те имат за растежа и заетостта; поради това призовава за активна политика в подкрепа на всички форми на новаторство в тези предприятия и настоятелно призовава Комисията да създаде възможности за сътрудничество между дружествата, публичния сектор, училищата и университетите с цел да бъдат създадени регионални иновационни групи в духа на Лисабонската стратегия; |
Отговор на глобализацията и на структурните промени
11. |
Приветства факта, че всички държави-членки насочиха значителна част от общите си финансови средства към инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и иновации, развитие на икономика на услугите, основана на знанието, насърчаване на предприемачеството и услуги в подкрепа на бизнеса, както и подкрепа за дружествата и служителите да се приспособят към новите условия; отбелязва, че осигуряването на достъп продължава да бъде значителен проблем за повечето от регионите на Съюза в обхвата на цел „Сближаване“, които страдат от недостиг на транспортна инфраструктура; |
12. |
Вярва, че индустриалната политика следва да бъде подкрепена чрез структурните фондове за да се увеличи конкурентоспособността на държавите-членки и Съюза; поради това подкрепя заложения в политиката на сближаване приоритет за деблокиране на предприемаческия потенциал, по-специално този на МСП; |
Демографски промени и трудови пазари, които в по-голяма степен благоприятстват включването
13. |
Приветства усилията на държавите-членки да отдадат приоритет на инвестициите, насочени към увеличено участие на работниците, гарантиране на равни възможности, поради което одобрява мерките, подкрепени от ЕСФ и програмата ПРОГРЕС за периода 2007-2013 г., предназначени да подпомогнат премахването на дискриминацията и да подобрят положението на жените на пазара на труда; оценява мерките, взети от държавите-членки, насочени към усъвършенстване на уменията, борба с бедността и социалното изключване, в своите програми, финансирани от ЕСФ; подчертава, че в обстановката на задълбочаваща се икономическа криза е важно и необходимо да бъдат продължени усилията за подкрепа на заетостта, като се отдели специално внимание на специалните потребности на хората с увреждания и възрастните граждани на всяко равнище на изпълнение и оценка на политиката на сближаване; |
14. |
Подкрепя „принципа на партньорство“, който Комисията прилага в политиката на сближаване, и призовава Комисията да включи местните и национални организации на жени в своите преговори и изпълнение; |
Отговор на предизвикателствата на устойчивото развитие, изменението на климата и енергетиката
15. |
Счита, че мерките, насочени към опазване на околната среда, борба с изменението на климата и насърчаване на енергийната ефективност, следва да бъдат част от всички оперативни програми; високо оценява поетите от държавите-членки ангажименти за решаване на тези проблеми, като за тях се разпределят приблизително една трета от общите средства за политиката на сближаване; същевременно счита, че конкретните средства, които се разпределят за борба с изменението на климата и насърчаване на енергийната ефективност, не са достатъчни за задоволяване на действителните потребности; |
16. |
Счита, че разработването на полюси на конкурентоспособността в рамките на структурните фондове е от съществено значение, тъй като те съдържат голям потенциал за създаване на добре платени работни места и за генериране на икономически растеж, както и за намаляване на напрежението в големите градски агломерации; в тази връзка приветства продължаването на програмата URBAN, като счита, че е необходимо съживяването на градските зони и възстановяването на остарялата градска инфраструктура; |
17. |
Подчертава, че в регламентите за структурните фондове се посочва, че държавите-членки и Комисията гарантират насърчаването на равенството между жените и мъжете и включването на перспективата за равенството между половете на различните етапи от прилагането на фондовете; |
18. |
Призовава държавите-членки да информират обстойно гражданите, местните органи, неправителствените организации и организациите на жени за възможностите за финансиране, по-специално информация за специфични програми, избираемост за съфинансиране от структурните фондове, правилата за съфинансиране, правилата за възстановяване на разходи и къде да се открият покани за предложения в рамките на програмния период 2007-2013 г.; |
19. |
Призовава държавите-членки да гарантират, че прекалени административни пречки не възпират неправителствените организации да кандидатстват за финансиране на проекти, по-специално проекти за подпомагане на жени в икономически неизгодно положение, жени имигрантки, жени от етническо малцинство, жени с увреждания, жени с лица на тяхна издръжка и жени, които са жертви на насилие или мъчения; |
20. |
Отбелязва, че съществува съществена разлика между начина, по който държавите-членки от ЕС-15 и тези от ЕС-12 разпределят средствата в областта на опазване на околната среда и признава необходимостта от това новите държави-членки да съсредоточат много повече средства за постигането на целите на ЕС, свързани с околната среда, климата и биоразнообразието, установени в достиженията на правото на Съюза; |
21. |
Подчертава необходимостта, посредством всички съществуващи средства, като обмен на добри практики, информационни кампании, общи действия, обмен на нови технологии, развитие на партньорства да бъде укрепен капацитетът за сътрудничество и за ефикасно усвояване на наличните фондове, което ще допринесе за ефикасното прилагане на актуалните програми за сътрудничество и по-специално ще увеличи способността на държавите-членки за усвояване на средствата; |
22. |
Счита, че в периоди на икономическа криза държавите-членки следва да извлекат полза от стремежа към постигане на синергия между опазването на околната среда и създаването на работни места, предвиден в Стратегическите насоки на Общността за сближаване, и да отпуснат повече средства за проекти, насърчаващи екологичната икономика, екологичните работни места и екологичните иновации; |
Засилване на многостепенната система на управление и партньорство
23. |
Счита, че многостепенната система на управление и принципът на партньорство са ключови елементи на законосъобразността, прозрачността и ефективността на оперативните програми по време на етапа на планиране и особено по време на процеса на изпълнение; поради тази причина, приветства полаганите от всички държави-членки усилия да укрепят, съобразно своите специфични институционални рамки и традиции, принципът на партньорство в своите програми за настоящия период, в съответствие с член 11 от Общият регламент относно ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд; препоръчва, по-специално на новите държави-членки, които нямат особено голям опит в изграждането на ефективни партньорства, последователно да укрепват принципа на партньорството, докато изпълняват оперативните си програми; |
24. |
Призовава държавите-членки да се въздържат от прекалено забавяне на възстановяването на разходи за изпълнени проекти, като отбелязва, че неплатежоспособността, до която води подобна практика, често пречи на получателите - главно местни органи и организации с нестопанска цел, да продължават да осъществяват дейности, специфични за тяхната сфера на дейност; |
25. |
Посочва, че забавянията в изпълнението на структурната политика се дължат отчасти на прекомерната строгост на процедурите и че поради това тези процедури следва да бъдат опростени, като се въведе ясно разделение на отговорностите и компетенциите между ЕС, държавите-членки и регионалните и местните органи; |
26. |
Призовава държавите-членки да си сътрудничат отблизо с регионалните и местните органи още на етапа на планиране на националните стратегически референтни рамки и да се придържат изцяло към идеалите, залегнали в многостепенната система на управление; |
27. |
Подчертава необходимостта от насърчаване на сътрудничеството между частния и публичния сектор под формата на публично-частни партньорства, за да се създаде възможност за изпълнение на множество ключови проекти с цел подобряване на резултатите от инвестициите; |
28. |
Отбелязва, че е необходима оценка на координацията и допълването между програмите по структурните фондове и програмите за развитие на селските райони; отбелязва, опитът на място показва, че синергията между двата вида програми не се използва в достатъчна степен; |
Изграждане на институционалния капацитет
29. |
Приветства факта, че все повече се осъзнава колко е важно укрепването на институционалния и административния капацитет за ефективното прилагане на публичните политики и управлението на фондовете на ЕС; призовава да бъдат положени значителни усилия за укрепването на институционалния капацитет и повишаването на професионализма на публичните власти във всички региони в обхвата на цел „Сближаване“; |
30. |
Подчертава необходимостта от насочване на политиката на сближаване и в селските райони, като счита, че само чрез балансирано между града и селото развитие може да бъде постигнато териториално сближаване; |
Отчитане на успешните политики, повишаване на знанията и разпространяване на добри практики
31. |
По-специално, високо оценява включването от страна на новите държави-членки на резултатите от инициативите на Общността URBAN и EQUAL в оперативните програми за периода 2007–2013 г.; одобрява полаганите от държавите-членки усилия да въведат интегрирани планове за устойчиво развитие на градските райони, тъй като градовете са местата, в които са разположени промишлените дейности, отговорни за икономическия растеж и създаването на работни места; освен това счита, че следва да се използва пълният потенциал на европейските програми за териториално сътрудничество, както и инструментите Jessica, Jaspers, Jeremie и Jasmine, за да се ускори развитието и да се постигнат по-високи темпове на растеж; |
32. |
Призовава държавите-членки при всички проекти по линия на структурните фондове да вземат предвид въздействието върху жените и въпросите за равенството между половете; |
Заключения
33. |
Счита, че не е възможно да се даде оценка на начина, по който държавите-членки са решили да прилагат очертаната от Стратегическите насоки за сближаване рамка при изготвянето на своите национални стратегически референтни рамки и оперативни програми; високо оценява факта, че всички държави-членки са положили значителни усилия, на всички етапи, за осъществяване на приоритетите на политиката на сближаване в контекста на специфичните за тях потребности и ограничения; |
34. |
Счита, че прозрачността в процеса на предоставяне на средства, както и опростяването на административните процедури, което ще доведе до улесняване на достъпа до информация на потенциални бенефициери на Структурните фондове, е много важна предпоставка за постигането на общата цел на политиката на сближаване; |
35. |
Призовава държавите-членки да подобрят ефективността на въведените от тях процедури, за да осигурят действително функциониращ цялостен подход към политиката на сближаване, като по този начин гарантират, че се отчитат всички аспекти на всяка една оперативна програма; |
36. |
Насърчава усилията на Комисията да гарантира, че всички държави-членки имат ефективни системи за контрол, така че да могат да прилагат принципите на доброто финансово управление по отношение на разходите на Общността; |
37. |
Отбелязва, че настоящата световна икономическа криза създаде нова ситуация във всички държави-членки, което изисква преоценка и възможно адаптиране на инвестиционните приоритети; приветства посочените по-горе предложения на Комисията за изменение на регламентите с цел посрещане на потребностите на Съюза при тези изключителни обстоятелства и отново изразява своята позиция, че политиката на сближаване играе централна роля за икономическото възстановяване на цялата територия на Съюза; следователно отхвърля всеки опит за повторно връщане на тази политика в националните рамки; |
*
* *
38. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25.
(2) ОВ L 291, 21.10.2006 г., стр. 11.
(3) Приети текстове, P6_TA(2008)0492.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/85 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта
P6_TA(2009)0166
Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. съдържащ препоръки към Комисията относно Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта (2008/2122(INI))
2010/C 117 E/14
Европейският парламент,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 20 декември 2007 г. относно Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта (COM(2007)0708),
като взе предвид своята резолюция от 11 юли 2007 г. относно политика в областта на финансовите услуги (2005—2010 г.) — Бяла книга, (1) и в частност параграф 35 от нея,
като взе предвид Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно дефиницията на микро, малки и средни предприятия (2),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 20 юли 2005 г. относно общи действия за растеж и заетост: Лисабонската програма на Общността (COM(2005)0330),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 5 юли 2005 г. относно политика на сближаване в подкрепа на растежа и заетостта: стратегически насоки на Общността, 2007-2013 (COM(2005)0299),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 11 декември 2007 г. относно изпълнение на Лисабонската стратегия за растеж и работни места посредством политиката на сближаване на ЕС от държавите-членки и регионите, 2007-2013 г. (COM(2007)0798),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 11 декември 2007 г., озаглавено „Предложение за Лисабонска програма на Общността 2008-2010 г.“ (COM(2007)0804),
като взе предвид Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на рамкова програма за конкурентноспособност и иновации (2007–2013 г.) (3),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 25 юни 2008 г.„Мисли първо за малките!“ – „Small Business Act“ за Европа (COM(2008)0394),
като взе предвид Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (преработена) (4) и предложението на Комисията от 1 октомври 2008 г. за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО по отношение на банки-филиали на централни институции, определени елементи на собствения капитал, големи експозиции, надзорна уредба и управление при кризи (COM(2008)0602),
като взе предвид Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (5),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1998/2006 г. на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (6),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1535/2007 г. на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (7),
като взе предвид Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (8),
като взе предвид Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (9),
като взе предвид своята декларация от 8 май 2008 г. за микрокредитите (10),
като взе предвид член 192, втора алинея от Договора за ЕО,
като взе предвид членове 39 и 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси и становищата на комисията по бюджети, Комисията по промишленост, изследвания и енергетика, Комисията по правни въпроси и Комисията по правата на жените и равенството между половете (A6-0041/2009),
A. |
като има предвид, че сегашното определение на Комисията за микрокредит е заем в размер по-малък или равен на 25 000 EUR, а Препоръка 2003/361/ЕО посочва, че микропредприятие е предприятие, в което работят по-малко от 10 души и чийто годишен оборот или общ годишен баланс не надвишава 2 000 000 EUR; като има предвид, че тези определения не изглеждат уместни за всички национални пазари и не позволяват ясно разграничаване между микрокредити и микрозаеми за микропредприятия, микрокредит за неотговарящи на критериите на банките лица, и микрокредит за отговарящи на критериите на банките микропредприятия; |
Б. |
като има предвид, че трудният достъп до подходящи форми на финансиране често се посочва като много важна бариера пред предприемачеството и съществува значително потенциално търсене на микрокредити в ЕС, което понастоящем не е задоволено; |
В. |
като има предвид, че Комисията не е предприела действия по искането, отправено в резолюцията на Парламента от 11 юли 2007 г., да се състави план за действие за микрофинансиране, да се координират различни политически мерки и да се използват оптимално най-добрите практики в ЕС и в трети страни; |
Г. |
като има предвид, че през 2008 г. Парламентът гласува за втора поредна година бюджетни кредити за финансиране на пилотния проект „Насърчаване на по-благоприятна среда за микрокредитиране в Европа“ и че, въпреки че горепосоченото съобщение на Комисията от 20 декември 2007 г. не споменава тези бюджетни кредити, те биха могли да бъдат полезни като бъдат предназначени за съставянето на собствен капитал, който да служи за начален капитал; |
Д. |
като има предвид, че няколко характеристики отличават микрокредита от обикновения кредит, включително кредит за малки и средни предприятия, че стопанските субекти, които търсят обикновен кредит, обичайно се обслужват от всички различни видове финансови институции и че значението на основната цел за включване на всички граждани в официалната финансова система не трябва да се забравя; |
Е. |
като има предвид, че микрокредитът предполага по-високи оперативни разходи поради малкия размер на заема, липсата на (достатъчно) обезпечение и високите разходи по обработка; |
Ж. |
като има предвид, че дейността по отпускане на микрокредити има иновативни и субективни елементи, като изисквания за алтернативни или никакви обезпечения и нетрадиционна оценка на кредитоспособността, и те често се предоставят не само с цел постигане на печалба, но служат и за сближаване, като се опитват да (ре)интегрират в обществото лицата в неравностойно положение; |
З. |
като има предвид, че микрокредитите по дефиниция са малки, но възможността те да бъдат „рециклирани“ (предоставяне на последващ такъв заем след погасяване) поради техните като цяло кратки срокове до падежа усилва тяхното въздействие, и че следва да се има предвид целта за реинтегриране на бенефициерите в класическата банкова система; |
И. |
като има предвид, че редица субекти могат да предоставят микрокредити или да улеснят достъпа до финансиране, като например неформални субекти, предоставящи финансови услуги (разрешено отпускане на заеми от „потребител към потребител“), притежавани от членовете си организации (например кредитни съюзи), неправителствени организации, взаимоспомагателни дружества и каси, финансови институции, работещи в областта на местното развитие, гаранционни банки и фондове и спестовни, кооперативни и търговски банки, и като има предвид, че сътрудничеството между тези различни субекти би могло да бъде полезно; |
Й. |
като има предвид, че е необходимо да се признае уникалната структура на субекти, предоставящи финансови услуги, които съществуват в рамките на ЕС, като кредитните съюзи, които са небанкови финансови институции, мобилизиращи депозитите на членове за отпускане на микрозаеми, и тази уникална структура не следва да ги изключва априори от съответните програми за финансиране на микрокредити; |
К. |
като има предвид, че настоящата финансова криза и възможните й последствия върху икономиката като цяло показват недостатъците на сложните финансови продукти и необходимостта от разглеждане на начини за повишаване на ефикасността и от това да се разполага с всички възможни пътища за предоставяне на финансиране за стопанската дейност в случай на ограничен достъп на стопанските субекти до капитал поради затрудненията с ликвидността, особено в икономически и социално необлагодетелстваните региони и същевременно подчертават значението на институции, които съсредоточават своята стопанска дейност върху местното развитие, които имат силна връзка с местната среда и предлагат достъпни банкови услуги на всички стопански субекти; |
Л. |
като има предвид, че предприемачеството следва да бъде стимулирано; |
М. |
като има предвид, че следва да се положат възможно най-големи усилия за свеждане до пълен минимум на нормативната тежест върху микропредприятията и от Комисията се изисква да предприеме съответни действия; |
Н. |
като има предвид, че лихвените тавани могат да възпрат заемодателите да отпускат микрокредити, ако тези ограничения им пречат да покриват разходите по отпускане на кредита; |
О. |
като има предвид, че подкрепата за микрокредитите следва да играе съществена роля в обновената Лисабонска стратегия; |
П. |
като има предвид, че при значителен брой случаи тези, които искат да получат достъп до средства в рамките на политиката на сближаване на ЕС, за да създадат малки семейни предприятия, могат да срещнат трудности при предоставянето на съфинансирането, което се изисква; |
Р. |
като има предвид, че лицата в неравностойно положение, като (дългосрочно) безработните, получаващите социални помощи, имигрантите, етническите малцинства като ромите, лицата, които извършват дейност в сферата на неформалната икономика или които живеят в изостанали селски райони, и жените, които желаят да създадат микропредприятие, следва да бъдат в центъра на една инициатива на ЕС за микрокредити; |
С. |
като има предвид, че макар да следва да се гарантира частно участие в максималната възможна степен, в дейността по отпускане на микрокредити е необходима публична намеса; |
Т. |
като има предвид, че съществуват няколко инициативи на ЕС, които съдържат елементи на подкрепа за микрокредитите и би бил полезен един по-фокусиран подход, при който такива инициативи да бъдат обединени в рамките на една и съща система; |
У. |
като има предвид, че достъпът до подкрепа за бизнеса (като например обучение, наставничество и изграждане на капацитет) за учредители на микропредприятия е от съществено значение и обучението следва да бъде задължително за кредитополучатели по микрокредити, и че финансовото обучение на клиентите и отговорното отпускане на заеми следва да бъдат важна част от политиките на всички институции за микрофинансиране (ИМФ); |
Ф. |
като има предвид, че потенциалните бенефициери на микрокредити следва да получават съответни правни консултации, що се отнася, наред с другото, до сключване на споразумение за кредит, учредяване на дружество, събиране на дългове, придобиване и ползване на права върху интелектуална и индустриална собственост, по-специално когато въпросното микропредприятие възнамерява или има потенциала да упражнява стопанска дейност в други държави-членки; |
Х. |
като има предвид, че достъпът до кредитни данни за потенциални кредитополучатели би улеснил отпускането на микрокредити; |
Ц. |
като има предвид, че проучването и обменът на най-добри практики в областта на микрокредитите следва да бъдат подпомагани, напр. по отношение на иновативните техники за предоставяне, предпазване или намаляване на риска на микрокредитите, и степента и целевите групи, при които тези подходи са полезни в контекста на ЕС; |
Ч. |
като има предвид, че ролята на посредниците следва да бъде проучена с оглед на предотвратяването на злоупотреби, както и да бъдат разгледани алтернативни начини за установяване на доверие сред кредитополучателите (например чрез групи за партньорска помощ); |
Ш. |
като има предвид, че следва да бъде създадена рамка на ЕС за небанкови ИМФ и че Комисията следва да разработи механизъм за подкрепа на микрокредита, който остава неутрален сред тези микрокредитиращи субекти; |
Щ. |
като има предвид, че хора, които нямат постоянен адрес или лични документи, не следва да бъдат изключвани от възможността за получаване на микрокредит чрез законодателството за предотвратяване на изпирането на пари и на финансирането на тероризма; |
AA. |
като има предвид, че правилата на ЕО за конкуренцията следва да бъдат приспособени с оглед намаляване на бариерите пред отпускането на микрокредити; |
АБ. |
като има предвид, че правилата на ЕО за възлагане на обществени поръчки следва да подпомагат получателите на микрокредити; |
1. |
Отправя искане към Комисията да му представи съгласно член 44, член 47, параграф 2 или член 95 от Договора за ЕО законодателно предложение или предложения, които обхващат въпросите, разгледани в приложените подробни препоръки; |
2. |
Потвърждава, че тези препоръки зачитат принципа на субсидиарност и основните права на гражданите; |
3. |
Счита, че, когато е уместно, финансовите последици от исканото предложение или предложения следва да бъдат поети от средства, отпуснати от бюджета на ЕС; |
4. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция и приложените подробни препоръки съответно на Комисията и на Съвета, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. 392.
(2) ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36.
(3) ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 15.
(4) ОВ L 177, 30.6.2006 г., стр. 1.
(5) ОВ L 309, 25.11.2005 г., стр. 15.
(6) ОВ L 379, 28.12.2006 г., стр. 5.
(7) ОВ L 337, 21.12.2007 г., стр. 35.
(8) ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 1.
(9) ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0199.
Вторник, 24 март 2009 г.
ПРИЛОЖЕНИЕ
ПРИЛОЖЕНИЕ КЪМ РЕЗОЛЮЦИЯТА: ПОДРОБНИ ПРЕПОРЪКИ ПО СЪДЪРЖАНИЕТО НА ИСКАНОТО ПРЕДЛОЖЕНИЕ
1. Препоръка 1: относно повишаване на информираността за микрокредитирането
Европейският парламент счита, че законодателният акт, който ще бъде приет, следва да урежда следното:
а) |
Комисията следва да предвиди въвеждането на концепцията за микрокредит в съответната статистика и законодателство по отношение на финансовите институции. Статистиката относно микрокредитите следва да отчита резултатите за БВП на глава от население в държавите-членки и да разграничава самостоятелно заетите лица или семейните предприятия от тези със служители, които са външни за семейството, за да даде възможност за положителна дискриминация в полза на първите. |
б) |
Комисията следва да прикани държавите-членки да стандартизират статистическото представяне на микрокредитите, включително събирането и анализа на данните, разпределени по пол, възраст и етнически произход. |
в) |
Комисията следва да изработи комуникационна стратегия за популяризиране на самостоятелната заетост като алтернатива на работата на заплата и, в частност, като начин за целевите групи от лица в неравностойно положение да се спасят от безработицата. |
г) |
Комисията следва да прикани държавите-членки да приложат данъчни стимули за включване на частния сектор в микрокредитирането. |
д) |
Комисията следва да прикани държавите-членки да ограничат прилагането на лихвени тавани спрямо потребителски заеми; въпреки това държавите-членки следва да могат да прилагат механизъм, чрез който изключително високи лихвени проценти да могат да бъдат изключени. |
е) |
Комисията следва да анализира, предвид последната криза с високорисковите ипотеки, предимствата и недостатъците на форматите на преки микрокредити в сравнение със секюритизирани кредитни инструменти. |
ж) |
Комисията следва да поиска от държавите-членки конкретно да анализират и да представят доклади за своите усилия и резултати по отношение на микрокредитите в годишните си доклади за националните програми за реформа във връзка с интегрираните насоки за растеж и заетост на преразгледаната Лисабонската стратегия. Комисията следва изрично да обърне внимание на микрокредитите в своя годишен доклад за напредъка. |
2. Препоръка 2: относно финансиране от ЕС
Европейският парламент счита, че законодателният акт, който ще бъде приет, следва да урежда следното:
а) |
Комисията следва да предвиди, (съ-)финансиране на следните проекти, при условие, че това финансиране е специфично насочено към насърчаване на наличието на микрокредити за всички лица и предприятия без непосредствен достъп до кредити, които обикновено са определяни от държавите-членки в рамките на тяхната юрисдикция като целеви групи в неравностойно положение (като например ромската общност, имигранти, лица, живеещи в изостанали селски райони, хора с несигурна работа и жени):
|
б) |
За да се избегне дублиране, Комисията следва да:
|
3. Препоръка 3: относно хармонизирана рамка на ЕС за банкови и небанкови ИМФ
Европейският парламент счита, че законодателният акт, който ще бъде приет, следва да урежда следното:
Комисията следва да предложи законодателни мерки за създаване на рамка за целия ЕС за банкови и небанкови ИМФ. Рамката за небанковите ИМФ следва да включва:
а) |
ясно определение на микрокредитиращи субекти, стига те да не приемат депозити и следователно да не представляват финансови институции съгласно Директива 2006/48/ЕО; |
б) |
възможност за осъществяване на дейности единствено по кредитиране; |
в) |
възможност за предоставяне на заеми със заемни средства; и |
г) |
хармонизирани, основани на риска правила по отношение на разрешаване, вписване, докладване и пруденциален надзор. |
4. Препоръка 4: относно Директива 2005/60/ЕО
Европейският парламент счита, че законодателният акт, който ще бъде приет, следва да урежда следното:
Комисията следва, като преразглежда Директива 2005/60/ЕО, да гарантира, че разпоредбите, заложени в тази Директива, не създават пречки за хора, които нямат постоянен адрес или лични документи за идентичност, да получат достъп до микрокредити, като предвижда специално изключение в разпоредбите относно дължимата грижа на клиентите.
5. Препоръка 5: относно правилата на ЕО за конкуренцията
Европейският парламент счита, че законодателният акт, който ще бъде приет, следва да урежда следното:
а) |
Комисията следва, при преглеждане на правилата de minimis, да предвиди:
|
б) |
Комисията следва да уточни, че ролята на предоставящите микрокредити и, ако е приложимо, публичната подкрепа, която тези институции получават, са в съответствие с правилата на ЕО за конкуренцията. |
в) |
Комисията следва да приложи правила, които позволяват преференциално третиране на стоки и услуги, осигурени от получатели на микрокредити в процедури по възлагане на обществени поръчки. |
Сряда, 25 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/91 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Метод на бюджетиране и управление по дейности
P6_TA(2009)0173
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно метода на бюджетиране и управление по дейности (БД-УД) като инструмент за управление на разпределянето на бюджетни средства (2008/2053(INI))
2010/C 117 E/15
Европейският парламент,
като взе предвид член 45 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по бюджети (A6-0104/2009),
А. |
като има предвид, че управлението, основано на дейности (УД), бюджетирането, основано на дейности (БД) и цикълът на стратегическо планиране и програмиране (СПП) бяха приети от институциите на ЕС вследствие на Бялата книга за реформа от 2000 г. (т.нар. „реформи Kinnock“) като част от нов порив към по-силно ориентирано към постигането на резултати управление на Комисията и като цяло на програмите на ЕС; |
Б. |
като има предвид, че тези понятия на практика бяха въведени по времето на Комисията Проди и нейните стратегически цели за 2000-2005 г. включваха както годишен цикъл на СПП, така и съответстващ цикъл на УД-БД от приходната страна; |
В. |
като има предвид, че крайната цел на всичко това несъмнено беше да се гарантира, че ограничените средства, идващи от данъкоплатеца, ще се използват по най-добрия възможен начин за постигане на набор от съгласувани политически приоритети, като се свържат по-добре политиките и процесът на разпределяне на средствата, което означаваше, че институциите на ЕС трябва да изработят механизми, с които да постигнат това по небюрократичен и ефективен начин; |
Г. |
като има предвид, че същевременно реформата беше насочена към по-ефикасно управление и изпълнение, по-голяма свобода на действие и по-ясно определяне на лична отчетност и отговорност; |
Д. |
като има предвид, че бюджетният орган, естествено, отдаваше най-голямо значение на най-доброто използване на ограничените средства, а сега счита, че е дошло време да направим преглед на досегашното развитие и да дадем нов тласък за някои по-нататъшни подобрения, които биха могли да снабдят институциите на ЕС с висококачествени системи, ориентирани към постигането на резултати; |
Е. |
като има предвид, че вече са извършени значителни положителни промени в цялостния подход и нагласата по отношение на тези въпроси, но същевременно все още има поле за по-нататъшни подобрения в управлението на наличните средства; |
Общи положения
1. |
Счита, че прилагането на УД-БД е успех и е довело до значителна културна промяна в Комисията, като същевременно е помогнало за изясняване на личните отговорности и отчетност и е направила управлението по-ефективно, по-ориентирано към резултати и по-прозрачно; |
2 |
Изтъква, че има реална опасност от бюрократизация на Комисията чрез увеличаване на обременяващите правила и тромавите процедури; затова призовава за по-нататъшно разработване на процедурите и управлението на всички равнища в Комисията; |
3. |
Счита, че петгодишните стратегически цели на Комисията, самата политическа основа на цялостното й програмиране, и тяхното ежегодно изразяване в Годишната политическа стратегия (ГПС) следва да бъдат много по-добре свързани с многогодишните финансови рамки (МФР) с оглед оптимизиране на сроковете и приемането им чрез последователна стратегия със съответните средства и следователно счита, че самата МФР следва да е със срок от пет години; |
4. |
Застъпва становището, че понастоящем програмите на ЕС се наблюдават обстойно по отношение на контрола и законността, но, за съжаление, не се обръща същото внимание на действителните резултати, постигнати в определения им срок; счита, че при оценяването на общата годишна ефективност на Комисията повече внимание следва да се отделя на постигнатите резултати, включително и в процедурата по освобождаване от отговорност; |
Отговорности
5. |
Подчертава, че ясното определяне и разпределяне на отговорностите е от жизнено значение за постигане на резултати в политиките на ЕС и разходна ефективност в бюджета; изтъква, че политическата отговорност е на членовете на Комисията; също така подчертава, че те са също така изцяло отговорни пред Парламента за прилагането на добро и ефективно управление в съответните им ресори и в Комисията като цяло; изтъква, че добрите отношения между институциите в дух на взаимно доверие и откритост са ключови елементи за успех; |
6. |
Счита, че е изключително важно Комисията, като орган, отговарящ за изпълнението, да има достатъчно средства и поле за действие, но същевременно тя следва да докладва много ясно за постигнатите цели и за използването на разпределените финансови и човешки ресурси; от позицията на бюджетен орган, счита за по-маловажно по какъв точно начин са постигнати целите и как Комисията е организирала вътрешно работата си; затова се обявява за съответстваща по-голяма степен на свобода в това отношение; призовава Комисията да анализира текущия цикъл на БД-СПП, за да гарантира своята последователност в това отношение и да представи съответни предложения за промяна; |
7. |
Счита, че Комисията следва да определи ясни количествени и качествени показатели за измерване на изпълнението на целите на политиката и административните цели и следва да ги направи сравними с течение на времето; |
8. |
Припомня, че що се отнася до ефикасното, ефективно и, разбира се, законосъобразно изпълнение на програми и политики, генералните директори на ГД на Комисията (оправомощени разпоредители с бюджетни кредити) също имат своя дял от управленската и административна отговорност, както е определено в относимите разпоредби на Правилника за длъжностните лица и съгласно принципа на доброто финансово управление, залегнал във Финансовия регламент; |
9. |
Счита, че в повечето области въпросът за ясна верига на отговорност, която да няма нито твърде много нива, нито да е твърде бюрократична, все пак може да доведе до липса на „собственост“ върху отделни специфични теми в Комисията, и би искал някои ясни насоки в това отношение, що се отнася до изпълнението на програмите/бюджета и до влиянието на УД и БД върху тази тема; |
10. |
В това отношение приветства по-нататъшната работа за изясняване на отговорността на отделните участници и увеличаване на чувството за отговорност в организацията; също така счита във връзка с това, че ефективното използване и интегриране на УД-БД като „средство за успех“, а не като административна тежест, може да бъде от ключово значение; призовава Комисията да продължи този процес и да представи съответни предложения за неговия напредък; |
Обратна връзка
11. |
Счита, че практическото представяне и синтез на резултатите и разпределените средства, използвано в годишните доклади за дейността, все още изостава в сравнение с времето, отделено за административни задачи по представяне на целите и изискваните средства на подготвителните етапи, т.е. ГПС, годишни планове за управление и отчети за дейността; в това отношение счита, че е необходимо по-нататъшно развитие, при което колективните служби на Комисията поемат отговорността за този процес по положителен начин; |
12. |
Подчертава реалната потребност от по-добри доклади за резултатите, лесни за използване от Парламента при упражняване на бюджетните, законодателни и одитни задължения; счита, че една съкратена версия на съответните годишни доклади за дейността и техния обобщителен доклад, която да включва резултатите и разходите, следва да се предоставя на Парламента и Съвета при годишната бюджетна процедура; |
13. |
Счита за сериозен недостатък, че досега ГПС и успоредната бюджетна информация, заложена в предварителния проект на бюджета (ППБ), са въвеждали нови приоритети, без да установяват никакви „отрицателни приоритети“ и, следователно, целият цикъл има тенденцията да добавя приоритет след приоритет, без да взема каквото и да е политическо решение по въпроси, които предвид ограничените средства от данъкоплатците трябва да получат по-малко внимание, за да дадат път на по-жизненоважни приоритети; изтъква, че това е в недвусмислено противоречие с основните принципи на реформата; отбелязва със загриженост, че строгите ограничения на МФР оставят много малко свобода на действие; |
14. |
Отбелязва предложенията за подобряване на последователността между годишните планове за управление и отчетите за дейността, публикувани с ППБ, така че административната тежест на процеса на СПП да се намали, като същевременно се запази връзката между целите и измеримите резултати; счита, че годишният план за управление трябва да бъде реформиран и изисква от Комисията да действа бързо; |
15. |
Все още не е убеден, че процесът на СПП-УД отчита в достатъчна степен извлечените поуки и предишни резултати, и начина, по който те се използват в системата като обратна информация за идните години; изтъква, че това е свързано също с начина, по който широкият набор от проучвания и оценки, провеждани от Комисията, се отчитат и оказват влияние, както е редно, върху процеса на разпределение на средства; следователно предлага в общите условия на оценките да се изиска по-ясно обвързване с преразглеждане на програми и с бюджетния процес; в допълнение предлага в годишния доклад за дейността да се включи глава относно извлечените поуки; |
16. |
Счита, че цикълът на СПП-УД следва да включва и оценка на рисковете, свързани с постигането на определените цели в областите на политика; |
17. |
Като практическо предложение за подобряване на ефективността на програмите на ЕС счита, че е необходимо текущите бюджетни цикли и цикли на управление да се използват по-добре при изготвянето на новия бюджет; технически погледнато, за текущата процедура (бюджет за 2010 г.) това означава, че годишните доклади за дейността и техният обобщаващ доклад за 2008 г., съдържащ резултатите относно постигането или непостигането на целите, трябва да бъдат на разположение навреме и да бъдат широко използвани за предложенията на Комисията през 2009 г.; подчертава желанието си за „систематични последствия“ в резултат от напредъка по предишните приоритети и цели; отправя критика, че от година на година липсва съсредоточаване върху постигнатото през изминалите години и отражението му върху идните; |
18. |
Приветства известните подобрения в отчетите за дейността, които се предоставят с ППБ като обосновка за изискваните средства; изразява съжаление, обаче, че информацията е все още недотам качествена, че да мотивира бюджетно увеличение например, и също изразява съжаление, че досега бюджетният орган не вижда в нея готовност за възнаграждаване на добрите резултати и, съответно, за запазване или дори намаляване на бюджетите на отделите, които представят незадоволителни резултати; |
В рамките на Комисията
19. |
Счита, че дългосрочните цели и планове, т.е. МФР и петгодишните стратегически цели, както и ГПС, също трябва да бъдат по-добре обяснени и свързани с работата на отделните ГД и служби, като част от мотивирането на персонала и чувството му за принадлежност и принос към първостепенните цели на организацията като цяло; следователно изисква от Комисията да обвърже по-ясно положителните и отрицателните приоритети в годишните планове за управление и годишните доклади за дейността с общите многогодишни и стратегически цели на Комисията; |
20. |
Също така счита, че тези стратегически цели като цяло не са били предмет на действителен опит за оценка на напредъка; счита, че може да се приложи например средносрочен преглед на изпълнението на стратегическите цели и че всяка ГД може да допринесе за този процес, като посочи какви действия са предприети, какви средства са използвани и по какъв начин това е спомогнало за постигането на общите цели; подчертава, че за да се осъществи това на практика, целите и показателите, използвани за измерване на ефективността, също би трябвало да се определят, доколкото е възможно, в този стратегически контекст; |
21. |
Подчертава, че такова участие е в крайна сметка също ключът към отговорно управление на средствата на оперативно равнище и, например, към мотивиране на отделите да търсят ефикасни работни практики, да правят икономии, където това е възможно, да си сътрудничат с други отдели и др.; |
22. |
Счита, че БД-УД трябва да се разработват така, че да е налице повече прозрачност и яснота по въпроса за разпределението на отговорностите между централните и децентрализираните функции в Комисията и, което е важно, да се предоставят ясни насоки във връзка с броя и разходите за персонал/ресурси за административна поддръжка и координационни функции, включително подкрепа за самия цикъл на БД-УД, като по този начин се допринася за намиране на точния баланс между централизиран и децентрализиран подход; |
Заключителни бележки
23. |
Изисква Комисията да интегрира и рационализира цикъла на СПП-УД, за да може действителните резултати от прилагането на политиките и дейностите да се вземат надлежно под внимание при разпределянето на човешките и финансови ресурси; подчертава, че това следва също да води до установяването на възможни „отрицателни приоритети“; |
24. |
Счита, че следва да се отдели повече внимание на превръщането на годишната политическа стратегия в процедура, при която резултатите от предходните години се вземат систематично под внимание, като по този начин също се допринася за намаляване на административната тежест на Комисията; |
25. |
Изтъква, че съдържанието на ключовите документи на СПП-УД следва също да бъде предмет на опростяване и подобряване на представянето, например на годишните доклади за дейността и обобщителните доклади, за да се приведат в съответствие с потребностите на бюджетния и освобождаващ от отговорност орган; |
26. |
Настоява, че тази мярка не бива да води до увеличаване на административното работно натоварване; затова иска от Комисията да проведе обстоен анализ на административните разходи за цикъла на СПП/УД, за да се установи кои са възможните начини за административно опростяване и да се следи отблизо целесъобразността на разпределението на човешки ресурси, особено за дейностите по програмиране и бюджетиране; |
27. |
Изисква от Комисията, преди първото четене в Парламента на бюджета за 2010 г., в следващия доклад за преглед тя да докладва на Парламента относно резултата от подобни анализи, както и относно приложените действия и напредъка по исканията, отправени в настоящата резолюция; |
28. |
Счита, че следва да се постави по-голямо ударение върху определянето на критерии за качество, на които информацията относно резултатите от изпълнението трябва да отговаря; |
29. |
Иска още от Комисията да информира редовно Парламента за предприетите действия за оценка и подобряване на организационната ефикасност и ефективност, особено по отношение на разпределението на функциите по административна поддръжка и координация между централните оперативни нива в Комисията; |
30. |
Подчертава, че следва да има ясна връзка между годишни доклади за дейността, ГПС и ППБ на Комисията, както и че съответствието между дейности по програмиране и дейности по бюджетиране следва да се насърчава в многогодишна перспектива чрез по-добра връзка между МФР, стратегическия план на Комисията и ГПС; |
31. |
Счита, че тези подобрения биха направили БД-УД ефективен инструмент с оглед на бюджет, насочен към резултати, и биха насърчили култура на отговорност и отчетност в Комисията; |
32. |
Счита, че Парламентът следва да преразгледа начина, по който използва информацията относно резултатите от изпълнението от документите за СПП-УД, за да заздрави диалога си с Комисията; |
*
* *
33. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията. |
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/95 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Междинен преглед на Финансовата рамка за 2007-2013 г.
P6_TA(2009)0174
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно междинния преглед на Финансовата рамка за 2007-2013 г. (2008/2055(INI))
2010/C 117 E/16
Европейският парламент,
като взе предвид Договора за ЕО и по-специално членове 268 до 280 от него,
като взе предвид продължаващия процес на ратифициране на Договора от Лисабон,
като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (1),
като взе предвид своята резолюция от 8 юни 2005 г. относно предизвикателствата към политиките и бюджетните средства на разширения Съюз за 2007-2013 г. (2),
като взе предвид работния документ на Комисията, озаглавен „Да реформираме бюджета, да променим Европа“ (SEC(2008)2739) от 3 ноември 2008 г.,
като взе предвид резултатите от конференцията на тема „Да реформираме бюджета, да променим Европа“, организирана от Комисията на 12 ноември 2008 г.,
като взе предвид своите резолюции от 13 декември 2007 г. относно проекта на общ бюджет на Европейския съюз за 2008 г. (всички секции) (3) и от 18 декември 2008 г. относно проекта на общ бюджет на Европейския съюз за 2009 г. (всички раздели) (4),
като взе предвид своята резолюция от 29 март 2007 г. относно бъдещето на собствените ресурси на Европейския съюз (5),
като взе предвид своята резолюция от 12 декември 2007 г. относно измененото предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление по отношение на многогодишната финансова рамка (6),
като взе предвид своята позиция от 4 декември 2008 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмент на бързи ответни мерки във връзка с покачващите се цени на храните в развиващите се страни (7),
като взе предвид своята резолюция от 21 февруари 2008 г. относно четвъртия доклад за икономическо и социално сближаване (8),
като взе предвид своята резолюция от 12 март 2008 г. относно прегледа на състоянието на реформата на ОСП (9),
като взе предвид заключенията на заседанията на Европейския съвет от 15-16 декември 2005 г., 21-22 юни 2007 г. и 11-12 декември 2008 г.,
като взе предвид отговора на Европейската сметна палата относно съобщението на Комисията, озаглавено „Да реформираме бюджета, да променим Европа“ (SEC(2007)1188),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по бюджети и становищата на Комисията по външни работи, Комисията по развитие, Комисията по бюджетен контрол, Комисията по промишленост, изследвания и енергетика, Комисията по регионално развитие, Комисията по земеделие и развитие на селските райони (A6–0110/2009),
A. |
като има предвид, че Европейският парламент, Съветът и Комисията постигнаха съгласие относно Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление („МИС от 17 май 2006 г.“) след интензивни преговори, основани върху позицията на Парламента от 8 юни 2005 г. по преговорите, която бе базирана на задълбочен анализ на потребностите с цел определяне на политическите приоритети и на споразумението, постигнатото от държавите-членки през 2005 г.; |
Б. |
като има предвид, че Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. предвижда Комисията да докладва до края на 2009 г. относно функционирането на Междуинституционалното споразумение и приканва Комисията да предприеме широкообхватен преглед, обхващащ всички аспекти на разходите на ЕС, включително Общата селскостопанска политика, както и ресурсите, включително отстъпката за Обединеното кралство, и да докладва през 2008-2009 г.; |
В. |
като има предвид, че през септември 2007 г. Комисията започна широки обществени консултации, в резултат на които бяха предоставени повече от 300 мнения, и на 12 ноември 2008 г. организира конференция на тема „Да реформираме бюджета, да променим Европа“ като първа стъпка в процеса на преразглеждане; |
Г. |
като има предвид, че Комисията възнамерява да представи съобщение, в което очертава основните насоки за планиране на следващата финансова рамка през есента на 2009 г. и следва да представи доклад относно функционирането на Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. (втора стъпка в процеса), като предложението за следващата многогодишна финансова рамка (МФР) ще бъде изготвено от следващата Комисия (трета стъпка) през 2010 г.; |
Д. |
като има предвид, че процесът на ратифициране на Договора от Лисабон все още не е приключил; |
Е. |
като има предвид, че финансовите разпоредби на Договора от Лисабон предвиждат, че МФР ще има правно задължителен характер по силата на Договора за функционирането на Европейския съюз и ще има продължителност от „най-малко пет години“; |
Ж. |
като има предвид, че Договорът от Лисабон предвижда разширяване на компетенциите на Европейския съюз, последствията от което биха могли да намерят отражение в броя на новите политики, за които ще бъде необходимо създаването на подходяща правна основа и финансиране; |
З. |
като има предвид, че институциите следва да гарантират, че графикът на следващата финансова рамка допуска във възможно най-голяма степен демократична легитимност и съответствие на мандатите на Комисията и Парламента, като се има предвид евентуалното удължаване и корекция на текущата МФР до 2015/2016 г.; |
И. |
като има предвид, че назначаването на нова Комисия и изслушванията, които трябва да бъдат проведени в този контекст, следва да дадат възможност на новоизбрания Парламент да зададе въпроси на новите членове на Комисията и да ги оцени във връзка с техните съответни политически приоритети и бюджетите, считани за необходими за тази цел; |
Й. |
като има предвид, че междинната оценка на текущите законодателни програми, която се очаква през 2010-2011 г., следва да представлява значителна основа за бъдеща оценка на текущите програми и бъдещите приоритети и следва да бъде надлежно отчитана в контекста на евентуално удължаване и корекция на текущата финансова рамка до края на 2015/2016 г.; |
1. |
Припомня, че Парламентът е допринесъл активно за изготвянето на МФР за 2007-2013 г. и Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г., докато, успоредно с това, е направил възможна приемствеността на законодателството на Общността посредством стартирането на огромен брой многогодишни програми; счита, че по-голямата част от препоръките, съдържащи се в доклада на Парламента, са все още актуални, тъй като се основават на възходящ подход, който свързва задълженията и обещанията с необходимите бюджетни средства; в тази връзка счита, че някои по-широки принципи и насоки, основаващи се върху минал опит, следва да бъдат предадени на идващия Парламент; |
Тристепенен подход
2. |
Приветства инициативата на Комисията за организиране на широки открити консултации, които имат за цел откриването на нови идеи и нововъзникващи тенденции; въпреки това припомня, че в границите на институционалните правомощия, с които разполага всяка институция, Парламентът има право да проучва други решения и идеи въз основа на консултации и изслушвания, които самият той е планирал; |
3. |
Счита, че през последните две години след влизане в сила на текущата МФР (2007-2013 г.) и на Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. е бил отбелязан известен напредък по отношение на трите стълба, разработени от Парламента в неговата резолюция от 17 май 2006 г. относно сключването на междуинституционално споразумение (10): съгласуване на политически приоритети и финансови потребности, модернизиране на бюджетната структура и подобряване на качеството на изпълнение на бюджета на ЕС; при все това отбелязва, че още има поле за подобрения, като например за изпълнение на тогава договорената „déclaration d'assurance“ (декларация за достоверност и точност на отчетите (DAS)), опростяване на правилата и по-добро използване на вече предвидените, но недостатъчно използваните средства; |
4. |
Припомня, че осъзнава факта, че в окончателното споразумение редица дефицити са останали неразрешени - като например въвеждането на регионални и национални декларации относно управлението; подчертава, че е възникнала необходимостта от допълнително финансиране за политическите приоритети на ЕС, по-специално за програмата „Галилео“, за Европейски институт за технологии (ЕИТ) и за инструмент за прехрана, и че е било намерено разрешение чрез използване на съществуващите инструменти по Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г.; отбелязва, че самият Съвет не е бил в състояние да приложи споразумението на Европейския съвет, целящо отделянето на 5 000 000 000 EUR от бюджета на ЕС за плана за възстановяване и подкрепа на икономическия климат; вярва, че в съществуващите МФР и Междуинституционално споразумение ще са необходими допълнителни корекции, основани върху един достатъчен и амбициозен преглед; |
5. |
Посочва, че следва да се прави разграничение между прегледа на определени програми в сегашната МФР, основаващ се върху междинната оценка на законодателството, която трябва да се осъществи през 2010-2011 г. съществуващите предизвикателства в резултат от недостатъчното финансиране на функция 4 и функция 1а, и новите предизвикателства, като например енергетиката и изменението на климата, гражданството, свободата, борбата срещу организираната трансгранична престъпност, Общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС), както и други политики, свързани с новите компетенции, предоставени от Договора от Лисабон, и с подготовката на новата МФР; изтъква, че удължаването на настоящата МФР превръща амбициозния междинен преглед в още по-наложително предварително условие; |
6. |
Подчертава, че настоящият контекст и редица неопределени обстоятелства, свързани с процеса на ратифициране на Договора от Лисабон от една страна, а от друга - краят на текущия парламентарен мандат, резултатите от Европейските избори и формирането на новата Комисия в настоящия икономически контекст, не ще позволят заемането на подробни позиции, целящи изготвянето на амбициозен преглед в идните месеци; подчертава обаче, че амбициозният преглед следва да е неотложен приоритет за новите Парламент и Комисия; |
7. |
Следователно счита, че един реалистичен междинен преглед следва да бъде разработен на три етапа:
|
Общи принципи
8. |
Припомня, че таванът на собствените ресурси представлява 1,31 % от БНД на ЕС в бюджетни ангажименти и 1,24 % от БНД на ЕС в плащания; припомня също така, че всяка година остават значителни маржове под тавана, определен от финансовата рамка, по-специално в плащания (8 300 000 000 EUR през 2007 г., 13 000 000 000 EUR през 2008 г., 7 800 000 000 EUR през 2009 г.); в допълнение припомня, че съществуват огромни маржове между тавана на МФР и тавана на собствените ресурси на ЕС (11) (36 600 000 000 EUR през 2010 г., 44 200 000 000 EUR през 2011 г., 45 000 000 000 EUR през 2012 г. и 50 600 000 000 EUR през 2013 г.) (12); |
9. |
Потвърждава своята позиция, изразена в горепосочената резолюция от 29 март 2007 г., в която подчертава, че „политическата връзка между реформата на приходите и разходите е неизбежна и абсолютно разумна“; вярва, че двата процеса следва да бъдат осъществявани успоредно с цел да се слеят в глобална и интегрирана реформа за нова система на финансиране на ЕС и на разходите най-късно за МФР с начало 2016/2017 г., което изисква подготвителната дейност, включително ратифицирането, да бъде осъществена предварително; призовава да бъде разгледана възможността за система, при която ползите и тежестите между държавите-членки да достигнат като цяло по-адекватно равнище; |
10. |
Вярва, че общата величина на ресурсите на ЕС не трябва да бъде засегната от настоящата световна икономическа криза, дори ако БНД на държавите-членки престане да следва една постоянно нарастваща крива; следователно изразява убеждение, че разходите на ЕС следва да се съсредоточат върху политики с ясна европейска добавена стойност, изцяло в съответствие с принципите на субсидиарност, пропорционалност и солидарност; припомня, че във време на криза тази добавена стойност се измерва преди всичко в основополагащия принцип на солидарност между европейските народи; |
11. |
Подчертава, че доброто финансово управление, подобреното управление от страна на държавите-членки и съгласуването на политическите приоритети и финансовите потребности следва да остане приоритет за следващите години и че тази цел следва да бъде преследвана по-скоро чрез предварително определяне на положителни и отрицателни приоритети, а не чрез самоналожени тавани; следователно счита, че МФР следва да разполага с по-голяма степен на гъвкавост; набляга на факта, че предизвикателствата, пред които е изправен Съюза (хранителна, енергийна и финансова криза) рядко са били толкова значими в неговата история; счита, че една истински европейска реакция на тези кризи изисква предприемането на международни законодателни и бюджетни мерки; |
12. |
Счита, предвид състоянието на постоянна еволюция на приоритетите на политиката на Съюза вследствие на глобализацията, демографските промени, технологичното развитие, необходимостта от гарантиране на сигурни и разнообразни източници на енергийни доставки и изменението на климата, че е от съществено значение разходите на ЕС да бъдат преосмислени и оптимизирани с цел постигане на най-висока добавена стойност и най-висока ефективност в действията на ЕС; |
13. |
Изразява убеждение, че по-голямата гъвкавост вътре в самите позиции и между тях е абсолютна необходимост за способността на Съюза не само за справяне с новите предизвикателства за ЕС, но също така и за улесняване на процеса на вземане на решения вътре в самите институции; очаква Комисията в тази връзка да предприеме съответни инициативи в своето предстоящо предложение, основано върху Декларация № 1 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г.; |
14. |
Припомня, че точка 21 от Междуинституционалното споразумение предвижда, че „финансовата рамка може по предложение на Комисията да бъде преразгледана в рамките на тавана, определен за собствените ресурси“; критикува за пореден път ирационалното поведение на Съвета, който се противопостави многократно на използването на тази възможност за преразглеждане; |
15. |
Отново потвърждава своята воля за конкретно и бързо подобряване на прилагането на политиките на ЕС от държавите-членки и от Комисията и по-специално на политиката на сближаване; решително очаква поетото през ноември 2008 г. от Комисията и Съвета от името на държавите-членки задължение да опрости процедурите (по-специално Системите за контрол на управлението – СКУ) с цел ускоряване на плащанията, както и да предизвика положителен ефект в следващите бюджети; изразява готовност да предприеме политически и административни мерки, ако не настъпи промяна в сегашното положение; предлага опростяването на процедурите да стане приоритет и в други области като например научните изследвания и иновациите, политиката относно МСП и др.; |
16. |
Отбелязва, че ефективното управление на разходите на ЕС следва да се превърне в основен приоритет; изтъква още, че е от особено значение отпускането на средства да се основава на обективни критерии и непрекъсната оценка на резултатите; счита, че в тази връзка следва да се насърчават силни и ефикасни публично-частни партньорства; |
17. |
Отбелязва със съжаление закъснението в размисъла относно реформата на системата за финансиране на бюджета на Съюза, която е още по-наложителна поради икономическата криза; изразява по-специално съжаление във връзка с факта, че възможността за създаването на тръжна система за търговия с емисии на вредни газове не е била оползотворена с оглед започването на политически дебат по същество относно разпределението на новите публични средства, създадени чрез решения на ЕС; настоява този дебат да започне в контекста на междинния преглед на настоящата МФР; |
18. |
Отбелязва, че голяма част от целите на Съюза са взети предвид от държавите-членки в националните им бюджети; настоява така мобилизираните кредити да бъдат отчетени и публикувани във всяка държава-членка, така че по-добре да се измери усилието на всяка една от тях и да се определят по-добре необходимите суми, които трябва да бъдат предвидени в бюджета на Съюза за областите, в които усилието на държавите-членки трябва да бъде поощрено или допълнено; |
Специфични наблюдения
19. |
Изразява решителност за осигуряване на подходящо финансиране за новите или допълнителни политики, които би могло да последват като следствие от евентуалното влизане в сила на Договора от Лисабон (като например енергийна и космическа политика, научни изследвания по функция 1а; съдебно сътрудничество по функция 3а; младеж, спорт, информационна и комуникационна политика, обществено здраве по функция 3б; хуманитарна помощ, Европейска служба за външна дейност по функция 4); |
20. |
Припомня, че функции 1а, 3 и 4 вече страдат от недостиг на финансиране в текущата МФР; подчертава, че допълнителните политики не следва да променят баланса между основните категории на настоящата МФР и да не застрашават съществуващите приоритети; подчертава също така, че ако някои държави-членки продължават да настояват за „подход от 1 %“, за финансирането на нови приоритети няма да има друг начин, а това следва да е неприемливо за Съвета и абсолютно неприемливо за Парламента; |
21. |
Счита, че предоставянето на Съюза на средства за изпълнение на своите политически амбиции в областите енергийна сигурност и борба срещу изменението на климата следва да бъде част от краткосрочния преглед, независимо от влизането в сила на Договора от Лисабон; изразява готовност да проучи възможността за създаване на специален фонд за тази цел; подчертава, че това трябва също да бъде основен приоритет на следващата МФР, за предпочитане чрез общо споразумение относно условията и реда на финансиране на политиките, свързани с изменението на климата; обмисля в дългосрочен план създаването на нова категория, която да обедини всички бюджетни политики, свързани с борбата с изменението на климата; |
22. |
Подчертава необходимостта от политическа последователност по тези въпроси и изтъква необходимостта да се преразгледат всички големи програми предвид изменението на климата, включително програмите в областта на земеделието, сближаването, транспорта и електроенергийните мрежи и развитието; |
23. |
Потвърждава отново своята готовност за започване на преговори със Съвета относно предложенията на Комисията за финансиране на проекти, свързани с енергетиката и мрежите (широколентова връзка) в контекста плана на ЕС за възстановяване; |
24. |
Подчертава, че настоящият контекст на икономически спад не бива да се използва като претекст за забавяне, а тъкмо обратното, да се разглежда като възможност за увеличаване на инвестициите в екологосъобразни технологии; |
25. |
Настоява за преследване на целта от увеличаване на разходите за научни изследвания и иновации до 3 % от БНД на ЕС до 2010 г.; подчертава, че научните изследвания, научната инфраструктура, технологичното развитие и иновациите са в сърцевината на стратегията от Лисабон и са ключови фактори за растежа, създаването на работни места, устойчивото развитие и конкурентоспособността на ЕС; |
26. |
Подчертава потенциала на програмите, свързани с образованието, културата и младите хора, за сближаване на Европа и нейните граждани и насърчаване на културното разнообразие, както и взаимното разбирателство, отделно от ролята на образованието за постигане на целите от Лисабон и на съответствие между уменията и новите предизвикателства и възможности, пораждани от финансовата и икономическа криза и изменението на климата; |
27. |
Припомня, че функция 4 „ЕС като глобален партньор“ изпитва хроничен недостиг на финансиране; изисква от Комисията да представи предложения: за финансиране в дългосрочен план с цел постигане на Целите на хилядолетието за развитие; за ангажименти, поети във връзка с международно споразумение за изменението на климата, независимо от помощта за развитие; за предотвратяване на конфликти и популяризиране на правата на човека и основните свободи; за надеждна политика за съседство; и за ОВППС/ЕПСО (подчинени на подходящи процедури за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета) за избягване на повтарящите се и нескончаеми преговори със Съвета по време на ежегодните бюджетни процедури; припомня, че новите потребности следва да бъдат финансирани с допълнителни средства; |
28. |
Припомня поетите от държавите-членки през 2005 г. ангажименти за постигане на целта от 0,7 % от БНД на ЕС за официалната помощ за развитие (ОПР) през 2015 г.; счита, че подкрепата от страна на бюджета на ЕС може да служи като полезен стимул и да спомогне за постигането на тази цел от държавите-членки; отново потвърждава волята си за включване на Европейския фонд за развитие в общия бюджет, така че да се повиши прозрачността, като процедурите на вземане на решения бъдат придружавани и контролирани от Парламента; |
29. |
Приканва избрания през 2009 г. Парламент по съображения за прозрачност да включи фондовете, които в момента са извън бюджета, в постоянната бюджетна структура; |
*
* *
30. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ C 139, 14.6.2006 г., стр. 1.
(2) ОВ C 124, 25.5.2006 г., стр. 373.
(3) ОВ C 323 Е, 18.12.2008 г., стр. 454.
(4) Приети текстове, P6_TA(2008)0622.
(5) ОВ C 27 Е, 31.1.2008 г., стр. 214.
(6) ОВ C 323 Е, 18.12.2008 г., стр. 263.
(7) Приети текстове, P6_TA(2008)0576.
(8) Приети текстове, P6_TA(2008)0068.
(9) Приети текстове, P6_TA(2008)0093.
(10) ОВ C 297 Е, 7.12.2006 г., стр. 182.
(11) Решение 2000/597/ЕО на Съвета, Евратом от 29 септември 2000 г. за системата на собствените ресурси на Европейските общности (ОВ L 253, 7.10.2000 г., стр. 42).
(12) 1,24 % таван на собствените ресурси спрямо тавана на МФР, базиращ се върху оценката за 2009 г. на БНД на ЕС на 27-те.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/101 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Споразумение за икономическо партньорство между ЕО и Карифорум
P6_TA(2009)0175
Резолюция на Европейския парламент 25 март 2009 г. относно Споразумението за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга
2010/C 117 E/17
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно Петата министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1), от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от търговски преговори на СТО в Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), от 1 декември 2005 г. относно подготовката на Шестата министерска конференция на Световната търговска организация в Хонконг (3), от 23 март 2006 г. относно отражението върху развитието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) (4), от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга от търговски преговори на СТО в Доха след Министерската конференция на СТО в Хонконг (5), от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: изготвяне на търговски политики с цел най-голям принос на търговията за намаляване на бедността (6), от 7 септември 2006 г. относно временно спиране на преговорите за Програмата за развитие от Доха (7) (ПРД), от 23 май 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (8), от 12 юли 2007 г. относно Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост („Споразумението ТРИПС“) и достъпа до лекарствени средства (9), от 12 декември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (10) и своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложение за регламент на Съвета за прилагане на схема от общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 1100/2006 и (ЕО) № 964/2007 на Комисията (11),
като взе предвид резолюцията си от 26 септември 2002 г. относно препоръките си към Комисията във връзка с воденето на преговори за споразумения за икономическо партньорство с държавите и регионите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) (12),
като взе предвид резолюцията си от 5 февруари 2009 г. относно въздействието върху развитието, оказвано от споразуменията за икономическо партньорство (СИП) (13),
като взе предвид Споразумението за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга,
като взе предвид съвместната декларация относно подписването на Споразумението за икономическо партньорство,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумението от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно Споразуменията за икономическо партньорство (COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ), и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид Декларацията на министрите от Четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид Декларацията на министрите от Шестата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид доклада и препоръките на Работната група за подпомагане на търговията, приети от Общия съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на Организацията на обединените нации от 8 септември 2000 г., която поставя Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) като съвместно определени от международната общност критерии за премахване на бедността,
като взе предвид Комюникето от Гленийгълс, прието от Г-8 на 8 юли 2005 г.,
като взе предвид член 108, параграф 5, във връзка с член 103, параграф 2, от своя правилник,
A. |
като има предвид, че след 1 януари 2008 г. предишните търговски отношения на ЕС с държавите от АКТБ, които предоставяха на последните преференциален достъп до пазарите на ЕС на нереципрочна основа, вече не съответстват на правилата на СТО; |
Б. |
като има предвид, че СИП са споразумения, съвместими с правилата на СТО, и целта им е да подкрепят регионалната интеграция и да насърчават постепенното интегриране на икономиките от АКТБ в световната икономика, подпомагайки по този начин тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасяйки за цялостното усилие, насочено към премахване на бедността в държавите от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че СИП следва да се използват за изграждане на дългосрочни взаимоотношения, чрез които търговията подпомага развитието; |
Г. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че търговската политика ще бъде по-важна от всякога за развиващия се свят; |
Д. |
като има предвид, че въздействието върху страните и региона на сложните и широкообхватни ангажименти, включени в споразуменията, би могло да бъде значително; |
Е. |
като има предвид, че СИП неминуемо ще обуслови приложното поле и съдържанието на бъдещите споразумения между Карифорум и други търговски партньори и позицията на региона в преговорите; |
Ж. |
като има предвид, че всяка от държавите от Карифорум има отделен график за либерализация, при известно равнище на припокриване между държавите, което с времето води към сходство, превръщайки се постепенно в регионален график; като има предвид, че Карибската общност (Кариком) се стреми към създаване на единен пазар до 2015 г.; |
З. |
като има предвид, че абсолютното въздействие на търговските правила, установени от СИП, би могло да бъде много по-голямо, отколкото премахването на тарифите; |
И. |
като има предвид, че подобрените правила за търговия трябва да са придружени от увеличаване на подкрепата за помощта, свързана с търговията; |
Й. |
като има предвид, че целта на стратегията на ЕС „Помощ за търговията“ е да се подпомогне способността на развиващите се страни да се възползват от новите възможности за търговия; |
К. |
като има предвид, че последното изречение на член 139, параграф 2, от споразумението гласи, че „никоя от разпоредбите на настоящото споразумение не следва да се тълкува като възпрепятстваща ЕО като страна по споразумението и подписалите държави от Карифорум да насърчават достъпа до лекарствени средства“; |
Л. |
като има предвид, че СИП съдържа Декларация за сътрудничество за развитие, но не и юридически обвързващи ангажименти за финансиране; |
1. |
Подчертава, че СИП могат да бъдат считани за задоволителни единствено ако чрез тях бъдат постигнати следните цели: да се предостави подкрепа на страните от АКТБ за устойчиво развитие, да се насърчи участието им в световната търговия, да се укрепи процесът на регионализация, да се съживи търговията между Европейския съюз и страните от АКТБ и да се насърчи икономическата диверсификация в страните от АКТБ; |
2. |
Припомня, че СИП трябва да подкрепя целите, политиките и приоритетите за развитие на държавите от Карифорум не само по своята структура и съдържание, но и по отношение на начина и духа на своето изпълнение; |
3. |
Отбелязва, че СИП следва да допринася за постигането на ЦХР; |
4. |
Призовава Комисията да разясни своята позиция по заявената цел на ЕС за действия, насочени към възпрепятстване на съществуващите данъчни убежища; припомня в това отношение, че осем от общо четиринадесетте държави от Карифорум, подписали СИП, са посочени като данъчни убежища в списък на ОИСР, като СИП с Карифорум предвижда либерализация на текущите сметки за всички лица, пребиваващи в тях (член 122), либерализация на капиталовите сметки за инвеститорите (член 123), както и почти неограничена трансгранична дейност на финансовите услуги, включително извършването на „доверителни услуги“ и „извънборсова“ търговия с деривати (член 103, Б-6); |
5. |
Подчертава, че главната цел на СИП ЕО-Карифорум е да допринесе за постигането на Целите на хилядолетието за развитие чрез поставяне на цели за развитие, намаляване на бедността и зачитане на основните права на човека; |
6. |
Призовава Комисията да направи всичко по силите си за да поднови преговорите по ПРД и да гарантира, че споразуменията за либерализация на търговията продължават да насърчават развитието в бедните страни; |
7. |
Изразява убеждението си, че за държавите от АКТБ всеобхватните СИП следва да бъдат допълнение към споразумение по Програмата за развитие от Доха, а не алтернатива; |
8. |
Подчертава важността на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от увеличаване на регионалните търговски връзки, за да се гарантира устойчив растеж в региона; подчертава значението на сътрудничеството и съгласуваността между различните регионални единици; |
9. |
Изразява загриженост относно това, че въпреки мандата на Комисията за провеждане на преговори по СИП, одобрен от Съвета на 17 юни 2002 г., в който се посочва, че по време на преговорите ще се отчитат специфичните интереси на най-отдалечените региони на Общността, като в това отношение в СИП биха могли по-специално да се предвидят конкретни мерки за подпомагане на продукти от тези региони, с оглед на включването им в краткосрочен план в междурегионалната търговия, съобразно с разпоредбите на СТО, интересите на най-отдалечените региони не са взети предвид в достатъчна степен по отношение на множество аспекти, за които регионалните съвети са уведомили Комисията, и вследствие на това не е обърнато внимание на включването в краткосрочен план на най-отдалечените региони в междурегионалната търговия; |
10. |
Поощрява по-нататъшното намаляване на митата между развиващите се страни и регионалните групи, които днес представляват между 15 % и 25 % от стойността на търговията, за да се насърчат още повече търговията юг-юг, икономическият растеж и регионалната интеграция; |
11. |
Припомня, че истинският регионален пазар е много важна основа за успешното изпълнение на СИП и че регионалната интеграция и сътрудничество са особено важни за социалното и икономическо развитие на държавите от Карифорум; |
12. |
Подчертава, че при изпълнението на споразумението трябва да се обръща съответно внимание на интеграционните процеси в Карифорум, включително задачите и целите на единния пазар и икономика на Кариком (CSME), както е посочено в преразгледания договор от Чагуарамас; |
13. |
Признава, че държавите от Карифорум, членки на Кариком, са поели ангажименти в области, които все още не са уредени или изцяло въведени съгласно единния пазар и икономика на CSME, включително финансови услуги, други услуги, инвестиции, конкуренция, обществени поръчки, електронна търговия, интелектуална собственост, свободно движение на стоки, както и околната среда; призовава да се обърне подобаващо внимание на CSME при изпълнението на разпоредби в тези области, в съответствие с член 4(3) от СИП ЕО-Карифорум; |
14. |
Настоятелно призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация за икономическата и политическата ситуация и развитие в тези страни, за да се подобри сътрудничеството с ЕО; |
15. |
Призовава Комисията да изясни действителното разпределение на средствата в региона на АКТБ, произхождащи от специалния фонд за приоритетни разходи, в рамките на увеличения бюджет на програмата за подпомагане на търговията; |
16. |
Настоява, при спазване на Парижките принципи за ефективността на помощта, тя да бъде съобразена, наред с другото, с търсенето, като поради това призовава страните от АКТБ да предложат необходимите допълнителни средства, свързани със СИП, по-специално с оглед на нормативната рамкова уредба, предохранителните мерки, улесняването на търговията, помощта за изпълнение на международните санитарни и фитосанитарни стандарти и стандартите за интелектуалната собственост, както и състава на механизма за мониторинг на СИП; |
17. |
Припомня за приетата през октомври 2007 г. Стратегия на ЕС за подпомагане на търговията, с ангажимент за увеличаване на общата помощ на ЕС, свързана с търговията, на 2 милиарда евро (2 000 000 000 EUR) годишно до 2010 г. (1 милиард евро от Общността, 1 милиард евро от държавите-членки); настоява държавите от Карифорум да получат подходящ и справедлив дял от тези средства; |
18. |
Призовава Комисията да изясни разпределението на средствата в региона, призовава държавите-членки на ЕС да очертаят допълнителното финансиране извън бюджетните ангажименти за периода 2008–2013 г.; |
19. |
Призовава за ранно определяне и осигуряване на справедлив дял от средствата за подпомагане на търговията; подчертава, че Комисията и държавите-членки на ЕС следва да гарантират, че тези средства представляват допълнителни ресурси, а не просто преразпределяне на финансирането от Европейския фонд за развитие (ЕФР), съответстват на приоритетите на Карифорум и тяхното отпускане е канализирано във възможно най-голяма степен през Фонда за регионално развитие, като е своевременно, прогнозируемо и в хармония с графиците за изпълнение на националните и регионални стратегически планове за развитие; препоръчва на Комисията и на държавите от Карифорум да се възползват ефикасно от тези средства, за да се подпомогне компенсирането за евентуални загуби на митнически постъпления, и да обърнат внимание на конкурентоспособността и нуждите, свързани с подобряването на развитието; |
20. |
Призовава Комисията да изясни кои средства са допълнителни към финансирането на Десетия ЕФР; призовава Комисията да гарантира, че всички разпоредби относно сътрудничеството за развитие, включително тяхното финансиране, са задействани експедитивно, адекватно и ефективно; |
21. |
Отбелязва, че по отношение на Бахамските острови, Антигуа и Барбадос загубата на митнически постъпления в резултат на либерализацията на търговията се е увеличила; приема, че в случая на други държави от Карифорум за голяма част от износа на ЕС вече не съществуват търговски бариери, или пък основната част от либерализацията ще се осъществи след 10 до 15 години от графика за прилагането й; |
22. |
Подчертава, че ако е необходимо, инициативата за безмитния и безквотен режим следва да бъде придружена от съществени промени в правилата за произход, за да се постигне значително увеличение в износа на стоки; в това отношение приветства неотдавнашните изявления на Комисията, че правилата за произход биха могли да бъдат подобрени по силата на член 10, в съответствие с принципа на кумулиране; |
23. |
Призовава Комисията да докладва редовно пред Парламента относно броя на заявките за издаване на патент и съдебните спорове в резултат на Договора за патентно сътрудничество; призовава Комисията да представя редовни доклади относно изпълнението на ангажиментите за трансфер на технологии в споразумението; настоятелно призовава Комисията да не се стреми да хармонизира стандартите за правата на интелектуална собственост отвъд рамките на това, което е подходящо за нивото на развитие на държавите от Карифорум; подчертава важното значение на подпомагането на страните от Карифорум при мониторинга на антиконкурентното поведение във фармацевтичния сектор; |
24. |
Настоятелно призовава преговарящите за сключването на всяко пълно СИП да разяснят изцяло прозрачното управление на природните ресурси и да представят най-добрите практики, необходими, за да могат страните от АКТБ да се възползват максимално от тези ресурси; |
25. |
Настоятелно призовава Комисията да гарантира, че разпоредбите относно прилагането на правата на интелектуална собственост няма да бъдат използвани за осуетяване на легитимната конкуренция от доставчици на генерични лекарства и/или за възпрепятстване на държавни институции да закупуват генерични лекарства; |
26. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват ненужна употреба на тези предпазни клаузи; |
27. |
Приема включването на глава за сътрудничество за развитие в всеобхватното СИП, обхващаща търговията със стоки, конкурентоспособността в снабдяването, улесняващата стопанската дейност инфраструктура, търговията с услуги, свързаните с търговията въпроси, изграждането на институционален капацитет и фискалната адаптация; призовава и двете страни да се придържат към договорения ангажимент да приключат преговорите по конкуренцията и възлагането на държавни поръчки едва когато бъде изграден адекватен капацитет за това; |
28. |
Подчертава, че СИП следва да вземе под внимание специфичните интереси на малките и средни предприятия и на двете страни по споразумението; |
29. |
Призовава Европейският съюз да прилага принципа „най-облагодетелствана нация“ за всички подрегионални групи на АКТБ; |
30. |
Признава селективното прилагане на третирането на принципа „най-облагодетелствана нация“ за Европейския съюз от страна на Карифорум и други подрегионални групи; |
31. |
Счита, че, като се имат предвид разпоредбите за специално и диференцирано третиране, включени в член 5 от СИП, и с оглед постигането на целта за намаляване на бедността, подходящите показатели за развитието във връзка със СИП следва да отговарят на три ключови цели: стимулиране на изпълнението на поетите в рамките на СИП ангажименти от страна на държавите от Карифорум или предоставяне на право на освобождаване; наблюдение на въздействието от прилагането на СИП върху устойчивото развитие и намаляването на бедността; както и наблюдение на изпълнението на ангажиментите, поети от ЕО, по-специално по отношение на изплащането и действителното предоставяне на обещаната финансова и техническа помощ; |
32. |
Изтъква необходимостта от използването на показатели за развитието за измерване на очакваните икономически и социални резултати (като намаляване на бедността, по-добър стандарт на живот и отваряне на икономиката) при изпълнението на СИП; |
33. |
Отбелязва голямата разлика между нивата на публичните разходи за земеделски субсидии и финансова и техническа подкрепа; |
34. |
Отбелязва, че това поставя в неравностойно положение земеделските производители от държавите от АКТБ, като намалява конкурентоспособността им както на местно, така и на международно равнище, тъй като себестойността на техните продукти в реално изражение е по-висока, отколкото тази на субсидираните продукти от ЕС и САЩ; |
35. |
Поради тази причина подкрепя договорените тарифни изключения, съсредоточени върху селскостопански стоки и някои преработени селскостопански продукти, при положение че те се базират основно на необходимостта да се защитят зараждащи се отрасли или чувствителни продукти в тези страни; |
36. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за мониторинг – с ясно определена роля и влияние, – които да проследяват въздействието на СИП, с увеличено участие на държавите от АКТБ и широки консултации със заинтересованите страни; |
37. |
Изисква от Комисията да подкрепи създаването на механизъм за независимо наблюдение в рамките на държавите от Карифорум, осигурен с необходимите ресурси за предприемане на необходимия анализ за определяне на степента, в която СИП постига своите цели; |
38. |
Счита за важно в изпълнението на СИП да се включи създаването на подходяща система за мониторинг, координирана от съответната парламентарна комисия, в която следва да вземат участие членове на Комисията по международна търговия и на Комисията по развитие, като се гарантира подходящ баланс между запазването на водещата роля на Комисията по международна търговия и общата съгласуваност по отношение на търговската политика и политиката за развитие; счита, че тази парламентарна комисия следва да функционира гъвкаво и активно да съгласува своята дейност със Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ и ЕС; |
39. |
Подчертава ключовата роля на парламентите на държавите от Карифорум и на недържавните фактори при наблюдението и управлението на СИП; отбелязва, че тяхното ефективно участие изисква ясен и всеобхватен дневен ред, споделен от ЕС и държавите от Карифорум; |
40. |
Призовава Европейския съвет да се допита до регионалните съвети на най-отдалечените региони на Европейския съюз в Карибския басейн (Мартиника, Гваделупа и Френска Гвиана) преди ратифицирането на СИП между държавите от Карифорум и държавите-членки на Европейския съюз; |
41. |
Приветства гореспоменатата Съвместна декларация и факта, че не по-късно от пет години след подписването и впоследствие на всеки пет години ще бъде предприеман задължителен цялостен преглед на споразумението с цел определяне на неговото въздействие, в т.ч. разходите и последствията от прилагането му; отбелязва, че страните по споразумението са поели задължение да изменят неговите разпоредби и да коригират тяхното приложение в съответствие с конкретните нужди; призовава Парламентът и парламентите на държавите от Карифорум да вземат участие във всяка преработка на СИП; |
42. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на страните от АКТБ, Съвета на министрите на АКТБ—ЕС и Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ и ЕС. |
(1) ОВ C 77 Е, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 Е, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стp. 126.
(4) ОВ C 292 Е, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 Е, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 Е, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 Е, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 Е, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 175 Е, 10.7.2008 г., стр. 591.
(10) ОВ C 323 Е, 18.12.2008 г., стр. 361.
(11) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
(12) ОВ C 273 Е, 14.11.2003 г., стр. 305.
(13) Приети текстове, P6_TA(2009)0051.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/106 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Етапно споразумение за икономическо партньорство ЕС-Кот д’Ивоар
P6_TA(2009)0176
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно етапното споразумение за икономическо партньорство между Кот д’Ивоар, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга
2010/C 117 E/18
Европейският парламент,
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (GATT), и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумение от Котону),
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на ООН от 8 септември 2000 г., която поставя Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) като цели за премахване на бедността, съвместно определени от международната общност,
като взе предвид Министерската декларация от Четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид своята резолюция от 25 септември 2003 г. относно Петата министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1),
като взе предвид резолюцията си от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от преговори в Доха след решението на Генералния съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2),
като взе предвид комюникето от Гленигълс, прието от Групата на осемте (Г-8) на 8 юли 2005 г.,
като взе предвид своята резолюция от 1 декември 2005 г. относно подготовката за Шестата министерска конференция на Световната търговска организация в Хонконг (3),
като взе предвид Министерската декларация от Шестата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид своята резолюция от 23 март 2006 г. относно въздействието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) върху развитието (4),
като взе предвид резолюцията си от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга от преговори в Доха след Министерската конференция на СТО в Хонконг (5),
като взе предвид резолюцията си от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: формиране на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за облекчаване на бедността (6),
като взе предвид резолюцията си от 7 септември 2006 г. относно прекратяването на преговорите по Програмата за развитие от Доха (7) (ПРД),
като взе предвид доклада и препоръките на Работната група за помощ за търговия, приети от Генералния съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид своите резолюции от 23 май 2007 г. (8) и от 12 декември 2007 г. (9) относно споразуменията за икономическо партньорство,
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно споразумения за икономическо партньорство (COM(2007)0635),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения (СОВВО) от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май и юни 2008 г.,
като взе предвид своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид временното споразумение за икономическо партньорство между Кот д’Ивоар, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга,
като взе предвид член 108, параграф 5 във връзка с член 103, параграф 2 от своя правилник,
А. |
като има предвид, че предишното търговско споразумение на Европейския съюз със страните от АКТБ до 31 декември 2007 г., което предоставя на последните преференциален достъп до пазарите на ЕС на нереципрочна основа, беше предмет на дерогация от общите правила на СТО; |
Б. |
като има предвид, че СИП са съвместими със СТО и целят подкрепа за регионалната интеграция и насърчаване на постепенното интегриране на икономиките от АКТБ в световната икономика, като по този начин стимулират тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасят за цялостните усилия за изкореняване на бедността и създаване на богатство в страните от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че временните споразумения за икономическо партньорство (ВСИП) по своята същност са съвместими със СТО, включват съществени ангажименти за търговия със стоки, насочени към предотвратяване на прекъсване на търговията на страните от АКТБ с Европейския съюз, и следва да се разглеждат като временно решение, докато текат преговорите за сключването на всеобхватно СИП с региона на Западна Африка; |
Г. |
като има предвид, че търговските правила, залегнали в ВСИП, следва да се допълват от засилена подкрепа за свързаната с търговията помощ, като например изграждане на административен капацитет и мерки за насърчаване на доброто управление; |
Д. |
като има предвид, че Кот д’Ивоар е на 151-во място от общо 163 страни по индекса на „Transparency International“ за възприятие на корупцията за 2008 г.; |
Е. |
като има предвид, че целта на стратегията на ЕС „Помощ за търговията“ е да подкрепя способностите на развиващите се страни да се възползват от нови търговски възможности; |
Ж. |
като има предвид, че в рамките на преговорите за СИП някои държави от АКТБ поискаха включване на клаузата за най-облагодетелствана нация, с която се определят нормални, недискриминиращи митнически тарифи върху вноса на стоки, с цел да се гарантира, че всички износители ще бъдат третирани по същия начин, по който и най-облагодетелстваният търговски партньор; |
З. |
като има предвид, че между икономиките на ЕС и тези на държавите от АКТБ е налице ограничена конкуренция, тъй като по-голямата част от износа на ЕС включва основно стоки, които държавите от АКТБ не произвеждат, но се нуждаят от тях за пряко потребление или като суровини за местната си промишленост; като има предвид, че не е такъв случаят с търговията на селскостопански стоки, където износните субсидии на ЕС представляват сериозна пречка за производителите от АКТБ в отраслите на растениевъдството, животновъдството и млекопроизводството, и тази пречка нарушава функционирането и дори разрушава както местните, така и регионалните пазари, и затова призовава ЕС незабавно да премахне всички видове износни субсидии; |
И. |
като има предвид, че между Европейската общност и държавите от АКТБ бяха договорени нови, подобрени и по-гъвкави правила за произход, които потенциално биха могли да донесат значителни предимства за държавите от АКТБ, ако се прилагат правилно и като се отчита надлежно намаленият капацитет на тези страни; |
1. |
Подчертава, че тези споразумения могат да бъдат считани за задоволителни, единствено ако чрез тях бъдат постигнати три цели: на държавите от АКТБ да се предложи подкрепа за устойчиво развитие, да се насърчи участието им в световната търговия и да се укрепи процесът на регионализация; |
2. |
Подчертава, че основната цел на това споразумение е да се допринесе за постигане на ЦХР чрез търговия и развитие, намаляване на бедността и зачитане на основните права на човека; |
3. |
Припомня, че докато едно временно споразумение е съвместимо със СТО и може да се счита за първа стъпка в този процес, то може да не доведе автоматично до „пълно“ СИП; |
4. |
Препоръчва гъвкав и прагматичен подход в текущите преговори за пълно СИП; в този контекст призовава Комисията по-конкретно да вземе предвид искането на Кот д’Ивоар във връзка със свързаните с развитието аспекти на споразумението; приветства в тази връзка заключенията на СОВВО от май 2008 г.; |
5. |
Призовава Комисията да разгледа всяко искане на Кот д’Ивоар за предоговаряне на разпоредби по спорни въпроси, които тази държава желае да измени или оттегли; |
6. |
Призовава Комисията да наблюдава отблизо икономическите последици, свързани със споразумението; затова поддържа намерението на Комисията да преразгледа всички аспекти на споразумението по време на преговорите за пълно СИП; изтъква, че пълното СИП следва да включва клауза за преразглеждане и оценка на въздействието, която да се провежда между три и пет години след подписването на споразумението, за да се определи социално-икономическото му въздействие, включително разходите и последствията от прилагането; призовава Парламентът да бъде включен във всяко преразглеждане на споразумението; |
7. |
Припомня, че СИП трябва да са съвместими с правилата на СТО, които нито изискват, нито забраняват ангажименти за либерализация или задължения за регулиране по отношение на услугите, закрилата на правата върху интелектуалната собственост и т.нар. „сингапурски въпроси“; |
8. |
Призовава за регулаторна рамка, която да бъде създадена в преходния период от временно към пълно СИП по отношение на услугите; призовава да се гарантира, където това е възможно, наличието на разпоредби за универсална услуга, включително и за основни обществени услуги; в този контекст потвърждава възгледите, изложени в неговата резолюция от 4 септември 2008 г. относно търговията с услуги (11); |
9. |
Счита, че пълно СИП следва да включва раздел относно политическия диалог и защитата на правата на човека; |
10. |
Изразява надеждата, че начело на Кот д’Ивоар възможно най-скоро ще застане отговорно и демократично избрано правителство; поради тази причина приветства всички подготвителни дейности, осъществени от Независимата избирателна комисия (CEI), но настоятелно призовава същата да оповести възможно най-скоро нов и реалистичен изборен график; вярва, че подкрепата на Парламента за пълно СИП между ЕС и Кот д’Ивоар следва да отчита провеждането на избори и наличието на демократично избрано правителство; изисква да се консултират с него възможно най-рано; |
11. |
Поздравява страните, подписали споразумението, за улесняването на напредъка на митническите реформи в Западноафриканския регион, особено предвид положението на Кот д’Ивоар в Западноафриканския регион като една от най-развитите и благоденстващи икономики, и също водеща сила в търговията и икономическото развитие; |
12. |
Приветства развитието на митнически съюз в групата държави от Западноафриканския регион, особено ползите за Кот д’Ивоар от синхронизирането на Западноафриканския регион, водещо до разширяване на пазара, нарастване на търговията и повече възможности за създаване на икономии от мащаба; |
13. |
Припомня, че вътрешнорегионалната търговия съставлява само малка част от търговията на Кот д’Ивоар, и подчертава необходимостта от засилени регионални търговски контакти, за да се обезпечи устойчив растеж в региона; затова призовава Европейската комисия да отчита надлежно политиките на регионалната група Икономическа общност на държавите от Западна Африка (ECOWAS); |
14. |
Подчертава, че евентуалното бъдещо регионално СИП със Западна Африка в никакъв случай не трябва да застрашава сближаването или да отслабва регионалната интеграция на тези държави; |
15. |
Счита, че пълното СИП следва да насърчава износа на преработени стоки с по-прости и подобрени правила за произход, по-специално в ключови сектори като текстилната промишленост, рибното и селското стопанство; |
16. |
Призовава Европейския съюз да предоставя повече и по-подходяща техническа и административна помощ за Кот д’Ивоар, включително за частния сектор и гражданското общество, за да улесни приспособяването на икономиката на тази страна след подписването на ВСИП; |
17. |
Припомня приемането през октомври 2007 г. на европейската стратегия за помощ за търговията и ангажимента да се увеличи общоевропейската помощ, свързана с търговията, на 2 млрд. евро (2 000 000 000) годишно до 2010 г. (1 млрд. евро от Общността и 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява Кот д’Ивоар да получи подходящ и справедлив дял; призовава за ранно определяне и предоставяне на дяла от средствата за помощ за търговията; подчертава, че тези средства следва да представляват допълнителни средства, а не просто преразпределяне на финансирането от Европейския фонд за развитие (ЕФР), и да съответстват на приоритетите на Кот д’Ивоар, като тяхното отпускане следва да бъде навременно, предсказуемо и в съответствие с графиците за изпълнение на националните и регионални стратегически планове за развитие; противопоставя се на налагането на каквито и да е условия, свързани с ратифицирането на това СИП, при отпускането на европейски помощи и призовава Комисията да гарантира, че достъпът до средствата от 10-ия ЕФР няма да бъде обвързан с резултатите и темпа на провеждане на преговорите; |
18. |
Подчертава важността на прозрачното управление на природните ресурси, тъй като те са от съществено значение за развитието; настоятелно призовава преговарящите по окончателно СИП да вземат изцяло предвид подобен механизъм и да предложат най-добри практики, за да може Кот д’Ивоар да се възползва максимално от тези ресурси; в тази връзка потвърждава възгледите, изложени в неговата резолюция от 13 март 2007 г. относно корпоративната социална отговорност (12), и иска от Комисията да гарантира, че установените в ЕС транснационални компании с производствени мощности в държавите от АКТБ спазват основните стандарти на МОТ, пактовете в областта на социалната политика и околната среда и международните споразумения, с оглед постигане на световен баланс между икономическия растеж и по-високите социални и екологични стандарти; |
19. |
Приканва органите на Кот д’Ивоар да стимулират и защитават малките и средни предприятия (МСП) с оглед на подписването на ВСИП; приветства временното СИП за това, че дава на МСП 15 години да се приспособят към промените; |
20. |
Изразява увереност, че развитието на човешките ресурси на региона е от първостепенно значение за обезпечаване на ползите от преразглеждане на търговската система и насърчава развитието на стимули за задържане и осигуряване на квалифицирани и образовани работници за работната сила на Кот д’Ивоар; |
21. |
Изразява своята непрекъсната подкрепа за пълно СИП между Европейската общност и Кот д’Ивоар; счита, че основните въпроси, по които трябва да се преговаря, са:
|
22. |
Изразява съжаление, че множество продукти, включително цимент, бензин и автомобили, чийто внос на по-ниски цени може да бъде от съществено значение за местните предприемачи и зараждащите се промишлени сектори нагоре по веригата на стойността, са били изключени от либерализацията; |
23. |
Настоява всяко пълно СИП да включва разпоредби за основни стандарти на доброто управление, прозрачността и зачитането на правата на човека; |
24. |
Изразява увереност, че едно пълно СИП ще бъде изцяло от полза за гражданите на Кот д’Ивоар, ако начело на тази страна застане едно отговорно и демократично избрано правителство; изразява надежда, че начело на Кот д’Ивоар своевременно ще застане такова правителство; |
25. |
Счита, че е необходимо при прилагането на СИП да се установи подходяща система за наблюдение, координирана от съответната парламентарна комисия, включваща членове на Комисията по международна търговия и на Комисията по развитие, и като се гарантира съответен баланс между запазването на водещата роля на Комисията по международна търговия и общата последователност на търговската политика и политиката за развитие; счита, че тази парламентарна комисия следва да функционира по гъвкав начин и активно да се координира със Съвместната парламентарна асамблея (СПА) АКТБ-ЕС; счита, че това наблюдение следва да започва след приемането на всяко ВСИП; |
26. |
Призовава Съвета и Комисията да информират своевременно Парламента по време на преходния преговорен процес; |
27. |
Призовава Комисията да представи трайни алтернативи, които гарантират пазарен достъп на тези държави, които не желаят да се обвържат с пълно СИП; |
28. |
Подчертава по-конкретно решаващата роля на парламентите и недържавните участници в страните от АКТБ за наблюдението и управлението на СИП и иска от Комисията да насърчава тяхното участие в текущите преговорни процедури; изтъква, че това изисква ясен дневен ред между ЕС и страните от АКТБ, основан на подхода на участието; |
29. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, на правителствата на държавите-членки и на държавите от АКТБ, на Съвета на министрите АКТБ-ЕС и на Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ и ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
(11) Приети текстове, P6_TA(2008)0407.
(12) ОВ С 301 Е, 13.12.2007 г., стр. 45.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/112 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Етапно споразумение за икономическо партньорство между ЕО и Гана
P6_TA(2009)0177
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно етапното споразумение за икономическо партньорство между Гана от една страна и Европейската общност и нейните държави-членки от друга страна
2010/C 117 E/19
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно петата Министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1), от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от преговори в Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), от 1 декември 2005 г. относно подготовката за шестата Министерска конференция на Световната търговска организация в Хонконг (3), от 23 март 2006 г. относно въздействието върху развитието на Споразуменията за икономическо партньорство (СИП) (4), от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга от преговори в Доха след Министерската конференция на СТО в Хонконг (5), от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: формиране на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за облекчаване на бедността (6), от 7 септември 2006 г. относно прекратяването на преговорите по Програмата за развитие от Доха (7) (ПРД), от 23 май 2007 г. относно Споразуменията за икономически партньорства (8), от 12 декември 2007 г. относно Споразуменията за икономическо партньорство (9) и своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид временното споразумение за икономическо партньорство между Гана, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумението от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г., май 2008 г. и ноември 2008 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г.„Споразумения за икономическо партньорство“ (COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (GATT) и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид Министерската декларация от Шестата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид доклада и препоръките на работната група за „Помощ за търговията“, приети от Общия съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на ООН от 8 септември 2000 г., с която Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) се определят като критерии, съвместно установени от международната общност за премахване на бедността,
като взе предвид съобщението от Гленийгълс, прието на 8 юли 2005 г. от Г-8,
като взе предвид Министерската декларация от Четвъртата сесия на Министерската конференция, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид член 108, параграф 5 във връзка с член 103, параграф 2 от своя Правилник,
А. |
като има предвид, че предишното търговско споразумение на Европейския съюз със страните от АКТБ до 31 декември 2007 г. – което предоставяше на последните нереципрочен преференциален достъп до пазарите на ЕС – не съответстваше на общите правила на СТО; |
Б. |
като има предвид, че споразуменията за икономическо партньорство (СИП) са съвместими със СТО и целят подкрепа за регионалната интеграция и насърчаване на постепенното интегриране на икономиките от АКТБ в световната икономика, като по този начин стимулират тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасят към общите усилия за изкореняване на бедността в страните от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че СТО не изисква страните по СИП да поемат задължение за либерализация в областта на услугите, инвестициите, обществените поръчки, правата върху интелектуалната собственост, конкуренцията, улесняването на търговията, защитата на данните, движението на капитали или управлението на данъци, и като има предвид, че преговори по тези въпроси следва да се правят само в случай, че и двете страни желаят това; като има предвид, че обявените цели на СИП за насърчаване на развитието и намаляване на бедността трябва да бъдат постигнати посредством постепенна и правилно планирана либерализация на търговията, основана на сравнителни показатели за развитие, която може да играе роля в насърчаването на разнообразието на пазара, икономическия растеж и развитието; |
Г. |
като има предвид, че в заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от 26-27 май 2008 г. се подчертава необходимостта от гъвкав подход, като същевременно се гарантира подходящ напредък, и се призовава Комисията да използва цялата гъвкавост и асиметрия, съвместими със СТО, за да вземе предвид различните потребности и равнища на развитие в държавите и регионите от АКТБ; |
Д. |
като има предвид, че предишните системи за търговски преференции не бяха в състояние да допринесат за значително подобряване на икономическата ситуация в тези страни; |
Е. |
като има предвид, че временните споразумения за икономическо партньорство (ВСИП) са споразумения за търговия със стоки и целят да предотвратят нарушенията в търговията между държавите от АКТБ и Съюза, и че те трябва да бъдат считани за временно решение, докато текат преговорите за сключване на всеобхватно СИП с региона на Западна Африка; |
Ж. |
като има предвид, че цялостното въздействие на правилата за търговия, установени със СИП, би могло да бъде много по-голямо от премахването на митата; |
З. |
като има предвид, че съгласно член 37, параграф 6 от Споразумението от Котону страните от АКТБ имат право да проучат възможности, алтернативни на СИП; |
И. |
като има предвид, че ВСИП представляват основополагащ етап към пълни СИП; |
Й. |
като има предвид, че Европейският съюз предлага на държавите от АКТБ стопроцентови квоти и свободен достъп до пазарите на ЕС, с преходни периоди за ориза (2010 г.) и захарта (2015 г.); |
К. |
като има предвид, че равнищата на възможности на различните държави от АКТБ, както и тези на АКТБ и на Европейския Съюз, се различават съществено; |
Л. |
като има предвид, че конкуренцията между икономиките на ЕС и на страните от АКТБ е ограничена, тъй като по-голямата част от износа на ЕС се състои предимно от стоки, които не се произвеждат от страните от АКТБ, но от които те се нуждаят или за пряко потребление, или като суровини за националната промишленост; |
М. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че търговската политика ще бъде по-важна от всякога за развиващите се страни, с оглед на способността им да се възползват напълно от възможностите, които предлага международната търговия; |
Н. |
като има предвид, че клаузата за най-облагодетелствана нация, която определя нормални, недискриминационни митнически тарифи върху вноса на стоки, е включена в текстовете на СИП с цел да се гарантира, че всички износители ще бъдат третирани по същия начин, както най-облагодетелствания износител; |
О. |
като има предвид, че бяха договорени нови, подобрени правила за произход между Европейската общност и държавите от АКТБ, на които потенциално тези правила биха могли да донесат значителни предимства, ако се прилагат правилно и с необходимото внимание към намаленото равнище на възможностите на тези страни; |
П. |
като има предвид, че целта на стратегията на ЕС за „Помощ за търговията“ е да подкрепя способностите на развиващите се страни да се възползват от нови търговски възможности; |
Р. |
като има предвид, че пълните СИП неизбежно ще определят условията за обхвата и съдържанието на бъдещите споразумения, сключвани между страните от АКТБ и други търговски партньори, както и позицията на региона в преговорите; |
С. |
като има предвид, че по отношение на търговията между регионите Европейският съюз и Икономическата общност на западноафриканските държави (ЕКОВАС) имат еднакъв търговски баланс; |
Т. |
като има предвид, че Гана е член на ЕКОВАС, която се състои от 15 държави, като отделните държави в региона значително се различават по размер и равнище на БВП; |
У. |
като има предвид, че 12 от 15-те държави, които формират ЕКОВАС, се считат за принадлежащи към списъка на най-слабо развити държави (НСРД); |
Ф. |
като има предвид, че Гана, Кот Д'Ивоар и Нигерия не се определят като НСРД; като има предвид възможните трудности, които могат да възникнат поради разликите в равнищата на правителствените ресурси и капацитет в регионалната група ЕКОВАС, предвид на това, че по-голямата част от нейните членове се числят към НСРД; |
1. |
Повтаря становището си, че ако са подходящо разработени, СИП предоставят възможност за съживяване на търговските връзки между ЕС и АКТБ, за стимулиране на икономическа диверсификация и регионална интеграция и за намаляване на бедността в държавите от АКТБ; |
2. |
Признава предимствата, които подписването на ВСИП между Европейската общност, от една страна, и държавите от АКТБ, от друга, донесе на износителите, посредством разширяване на възможностите за износ за Европейския съюз след изтичането на 31 декември 2007 г. на преференциалния тарифен режим, предвиден по Споразумението от Котону, и следователно запазване и съществено разширяване на възможностите на Гана за износ към Съюза както чрез пълен пазарен достъп, така и чрез подобрени правила за произход; |
3. |
Приветства факта, че Европейската общност предлага на страните от АКТБ освободен от мита и квоти достъп до пазарите на Съюза за повечето продукти, за да се подкрепи либерализацията на търговията между страните от АКТБ и Съюза; |
4. |
Подчертава, че СИП с Гана при никакви обстоятелства не трябва да излага на опасност сближаването, нито да отслабва регионалната интеграция в рамките на ЕКОВАС; |
5. |
Припомня, че въпреки че временното споразумение е съвместимо със СТО и може да се приеме като първа крачка в процеса, то може да не доведе автоматично до пълно СИП; |
6. |
Изтъква, че правилата на СТО нито изискват, нито забраняват споразумения относно услугите или т.нар. „сингапурски въпроси“; |
7. |
Потвърждава определянето на преходни периоди в рамките на ВСИП за малките и средните предприятия (МСП), за да могат те да се адаптират към промените, предвидени от споразумението, и настоятелно призовава органите на въпросните държави да продължават да подкрепят интересите на малките и средните предприятия в преговорите за всеобхватно СИП; |
8. |
Настоятелно призовава страните от АКТБ да продължат процеса на либерализация и насърчава разширяването на обхвата на подобни реформи извън рамките на търговията със стоки, и разширяването на либерализацията на търговията с услуги; |
9. |
Настоятелно призовава Комисията да не оказва прекомерен натиск върху Гана за поемане на ангажименти за либерализация на обществените услуги и по т.нар. „сингапурски въпроси“; |
10. |
Призовава Съюза да предостави увеличена и адекватна помощ както на органите на държавите от АКТБ, така и на частния сектор, за да се улесни прехода в икономиката след подписването на ВСИП; |
11. |
Призовава Комисията и държавите-членки да изяснят действителното разпределение на средства за региона на АКТБ, произхождащи от специалния фонд за приоритетни разходи в рамките на увеличения бюджет на програмата „Помощ за търговията“; |
12. |
Припомня, че през октомври 2007 г. беше приета Стратегия на ЕС за „Помощ за търговията“, с ангажимент за увеличаване на общия размер на предоставяната от ЕС помощ във връзка с търговията до 2 млрд. евро годишно до 2010 г. (1 млрд. евро от Общността; 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява регионът на Западна Африка да получи подходящ и справедлив дял от тези средства; |
13. |
Призовава за ранно определяне и предоставяне на дела от ресурсите по „Помощ за търговията“; подчертава, че тези средства следва да представляват допълнителни ресурси, а не просто да бъдат предоставени под друга форма средства от Европейския фонд за развитие (ЕФР), че те следва да съответстват на приоритетите на Гана и тяхното изплащане следва да бъде навременно, предвидимо и в съответствие със схемите за изпълнение на националните и регионалните стратегически планове за развитие; възразява срещу поставянето на всякакви условия във връзка със СИП при отпускането на европейски помощи и призовава Комисията да гарантира, че достъпът до средствата от 10-ия ЕФР не зависи от резултатите и темпото на преговорите; |
14. |
Настоятелно призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация за икономическата и политическата ситуация и развитие в тези страни, за да се подобри сътрудничеството с Европейския съюз; |
15. |
Подчертава значението на прозрачното управление на природните ресурси, тъй като те са ключ към развитието; призовава преговарящите за пълни СИП да поемат пълна отговорност за подобен механизъм и да очертаят най-добрите практики, за да може Гана да извлече максималната полза от тези ресурси; в този контекст потвърждава своята резолюция от 13 март 2007 г. относно корпоративната социална отговорност: ново партньорство (11) и призовава Комисията да гарантира, че установените в ЕС международни дружества, чиито производствени инсталации са разположени в държави от АКТБ, изпълняват задължителните стандарти на Международната организация на труда, социалните спогодби и спогодбите за опазване на околната среда, както и международните споразумения, за да се постигне световно равновесие между икономическия растеж и по-високите социални и екологични стандарти; |
16. |
Подчертава значението на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от подобряване на регионалните търговски връзки, за да се гарантира устойчив растеж в региона; подчертава значението на сътрудничеството и съгласуването между отделните регионални единици; |
17. |
Насърчава едно по-нататъшно намаляване на митата между развиващите се страни и регионалните групи, които днес представляват между 15 и 25 % от стойността на търговията, за да продължи да се насърчава търговията юг-юг, икономическия растеж и регионалната интеграция; |
18. |
Приветства развитието на митнически съюз в групата държави от западноафриканския регион и усилията, които се полагат за създаване на паричен съюз, особено като се имат предвид ползите, които предприятията биха могли да извлекат от синхронизирането на държавите от западноафриканския регион, което би довело до по-широк пазар, нараснала търговия и повече възможности за икономии от мащаба; |
19. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за мониторинг – с ясно определена роля и влияние – които да проследяват въздействието на СИП, с увеличено участие на държави от АКТБ и широки консултации със заинтересованите участници; подчертава, че едно цялостно преразглеждане на ВСИП, включващо социалното и икономическото му въздействие, както и разходите и последиците от прилагането му, трябва да бъде извършено не по-късно от пет години след датата на подписването му, като се даде възможност разпоредбите на споразумението да бъдат изменени и да се внесат корекции в прилагането му; |
20. |
Настоява, че като се спазват Парижките принципи за ефективност на помощите, те трябва, наред с другото, да отговарят на търсенето, и във връзка с това призовава страните от АКТБ да уточнят за какви цели са необходими допълнителни средства, свързани със СИП, по-специално с оглед на нормативната рамкова уредба, предохранителните мерки, улесняването на търговията, подпомагане за изпълнение на международните санитарни и фитосанитарни норми и стандартите за интелектуалната собственост, както и състава на механизма за мониторинг на СИП; |
21. |
Призовава Комисията да направи всичко по силите си, за да поднови преговорите по Програмата за развитие от Доха (ПРД) и да гарантира, че споразуменията за либерализация на търговията продължават да насърчават развитието в бедните страни; |
22. |
Изразява убеждението, че за държавите от АКТБ пълните СИП следва да бъдат допълнителни към едно споразумение относно ПРД, а не негова алтернатива; |
23. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват злоупотребата с тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
24. |
Отбелязва огромната разлика в равнищата на публични разходи за селскостопански субсидии и помощ: докато ЕС отделя сума в размер на 55 млрд. евро годишно, а САЩ дарява 55 млрд. щатски долара годишно, Гана не е предоставяла субсидии на своите земеделски стопани/производители на селскостопанска продукция от 1980 г. насам; |
25. |
Счита, че въпреки преференциалния достъп до пазара на ЕС, с който се ползват селскостопанските продукти на Гана, СИП може да стимулира развитие на селскостопанското производство на Гана единствено, ако производственият капацитет бъде укрепен и модернизиран чрез технически и финансови инвестиции; |
26. |
Отбелязва, че това поставя в неравностойно положение земеделските стопани в държавите от АКТБ, като намалява конкурентоспособността им както на местно, така и на международно равнище, тъй като действителната себестойност на техните продукти е по-висока от тази на субсидираните продукти на ЕС и САЩ; |
27. |
Поради тази причина подкрепя договорените тарифни изключения, съсредоточени върху селскостопански стоки и някои обработени селскостопански продукти, при положение, че те се основават главно на необходимостта да се защитят зараждащите се отрасли или чувствителните продукти в тези страни; |
28. |
Отбелязва, че на Гана са били предоставени тарифни изключения за пилешко и други видове месо, домати, лук, захар, тютюн и бира; |
29. |
Подчертава, че пълното СИП следва да насърчава износа на преработени стоки с опростени и подобрени правила за произход, особено в ключови сектори като селското стопанство; |
30. |
Признава, че ВСИП вече включва глава относно сътрудничество за развитие (Дял 2), обхващаща сътрудничеството за развитие, фискалната адаптация, конкурентоспособността в снабдяването и улесняващата стопанската дейност инфраструктура, която следва да бъде изцяло приложена; подчертава, че спешно се налага в рамките на пълното регионално споразумение да се приключат главите относно услугите, инвестициите и свързаните с търговията правила, призовава двете страни да се придържат към договорените ангажименти за приключване на преговорите относно конкуренцията и възлагането на държавни поръчки, едва когато бъде изграден адекватен капацитет за това; |
31. |
Подчертава, че всяко пълно СИП трябва да включва също така и разпоредби за доброто управление, прозрачността в политическите служби и по отношение на правата на човека; |
32. |
Посочва, че СИП следва да допринасят за постигането на ЦХР; |
33. |
Призовава преговарящите страни да включат задължителни условия по отношение на инвестициите, конкуренцията и обществените поръчки, което би могло да увеличи популярността на Гана като място за стопанска дейност и инвестиции, и подчертава, че тези правила ще принесат полза както за потребителите, така и за местната публична администрация, тъй като те ще се прилагат спрямо всички; |
34. |
Отбелязва важното значение на приноса от неправителствени участници и други заинтересовани участници в региона на ЕКОВАС, както и на изготвянето на анализ на последиците от СИП, които ще спомогнат за изграждането на истинско партньорство, особено необходимо в процеса на наблюдение на споразуменията; |
35. |
Призовава за бърза процедура по ратифицирането, за да може ползите от ВСИП да станат достъпни за страните партньори без ненужно отлагане; |
36. |
Препоръчва в провеждащите се в момента преговори за пълно СИП да се възприеме гъвкав, индивидуален и прагматичен подход; в този контекст призовава Комисията да обърне по-специално внимание на молбата на Гана относно свързаните с развитието аспекти на споразумението; приветства в това отношение заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от май 2008 г.; |
37. |
Насърчава преговарящите страни да приключат преговорите през 2009 г. според планираното; насърчава страните да направят всичко възможно, за да могат да приключат работата по текста на пълно СИП между държавите от АКТБ и Европейския съюз преди края на 2009 г., според планираното; |
38. |
Подчертава, че пълното СИП следва да включва клауза за преразглеждане и цялостна оценка на въздействието, която трябва да се извърши в рамките на три до пет години след подписването на споразумението; изисква участието на Европейския парламент и на парламента на Гана във всяко преразглеждане на споразумението; |
39. |
Подчертава по-специално решаващата роля на парламентите на държавите от АКТБ и на недържавните участници в мониторинга и управлението на СИП и призовава Комисията да гарантира тяхното включване в текущите преговорни процедури; счита, че това изисква наличието на ясна програма между Съюза и държавите от АКТБ, основана на подход на участието; |
40. |
Счита за важно в изпълнението на СИП да се създаде подходяща система за мониторинг, координирана от съответната парламентарна комисия с участието на членове на Комисията по международна търговия и на Комисията по развитие, с цел да се гарантира подходящо равновесие между запазването на водещата роля на Комисията по международна търговия и общата съгласуваност на търговската политика и политиката на развитие; счита, че тази парламентарна комисия следва да възприеме гъвкав подход на работа и активно да съгласува своята дейност със Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС; счита, че мониторингът следва да започне след приемането на всяко ВСИП; |
41. |
Настоява, че Европейският парламент трябва да бъде напълно информиран и да взема пълно участие по време на преходния преговорен процес; |
42. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, Съвета на министрите на АКТБ–ЕС и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ–ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
(11) ОВ C 301E, 13.12.2007 г., стр. 45.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/118 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Временно споразумение за партньорство между ЕО и държавите от Тихоокеанския регион
P6_TA(2009)0178
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно временно споразумение за партньорство между държавите от Тихоокеанския регион, от една страна, и Европейската общност, от друга страна
2010/C 117 E/20
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно петата министерска конференция в рамките на Световната търговска организация в Канкун (1), от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), от 1 декември 2005 г. относно подготовката за шестата министерска конференция в рамките на Световната търговска организация в Хонконг (3), от 23 март 2006 г. относно въздействието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) върху развитието (4), от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга от Доха след министерската конференция в рамките на СТО в Хонконг (5), от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: формулиране на търговски политики, които максимално да повишат приноса на търговията за намаляване на бедността (6), от 7 септември 2006 г. относно спирането на преговорите относно Програмата за развитие от Доха (ПРД) (7), от 23 май 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (8), от 12 декември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (9) и позицията си от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид временното споразумение за икономическо партньорство между държавите от Тихоокеанския регион, от една страна, и Европейската общност, от друга страна,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумението от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ), и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид декларацията на министрите по време на четвъртата сесия на министерската конференция в рамките на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид декларацията на министрите по време на шестата сесия на министерската конференция в рамките на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид доклада и препоръките на специалната работна група относно помощите за търговия, приети от Общия съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид Декларацията на ООН за хилядолетието от 8 септември 2000 г., в която целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) се определят като критерии, установени колективно от международната общност за премахване на бедността,
като взе предвид комюникето от Гленийгълс, прието от Г-8 на 8 юли 2005 г.,
като взе предвид член 108, параграф 5, във връзка с член 103, параграф 2 от своя правилник,
А. |
като има предвид, че от 1 януари 2008 г. предишните търговски отношения на Европейския съюз с държавите от АКТБ, които им осигуряваха преференциален достъп до пазарите на ЕС на нереципрочна основа, вече не съответстват на правилата на СТО; |
Б. |
като има предвид, че СИП са споразумения, които са съвместими с правилата на СТО и са насочени към подкрепяне на регионалната интеграция и насърчаване на постепенната интеграция на икономиките на държавите от АКТБ в световната икономика, което благоприятства за тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринася за общото усилие за изкореняване на бедността в държавите от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че СИП следва да се използват за изграждане на дългосрочни отношения, при които търговията подкрепя развитието; |
Г. |
като има предвид, че временните споразумения за икономическо партньорство (ВСИП) са споразумения за търговия със стоки, чиято цел е да се предотврати прекъсване на търговията на държавите от АКТБ с Европейския съюз; |
Д. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че търговската политика повече от всякога ще има значение за развиващия се свят; |
Е. |
като има предвид, че ВСИП се съсредоточават върху търговията със стоки и съвместимостта с правилата на СТО; |
Ж. |
като има предвид, че правилата на СТО нито изискват, нито забраняват на страните по СИП да поемат ангажименти за либерализация в областта на услугите; |
З. |
като има предвид, че включените в споразуменията ангажименти биха могли да окажат много съществено въздействие на държавно и регионално равнище; |
И. |
като има предвид, че от 14 + 1 (Източен Тимор) тихоокеански държави от АКТБ до момента само Папуа Нова Гвинея и Република Фиджи са парафирали ВСИП; |
Й. |
като има предвид, че е възможно ВСИП да повлияят на обхвата и съдържанието на бъдещите споразумения между Папуа Нова Гвинея и Република Фиджи и други търговски партньори, както и на позицията на региона при преговорите; |
К. |
като има предвид, че съществува ограничена конкуренция между Европейския съюз и тихоокеанските държави, тъй като преобладаваща част от износа на ЕС се състои основно от стоки, които тихоокеанските държави не произвеждат, но от които често се нуждаят или за директно потребление, или като материали, влагани в местната промишленост; |
Л. |
като има предвид, че в сегашната политическа ситуация, при която Фиджи се намира под управлението на военен режим, всяко пълно СИП следва да зависи от изработването на пътна карта за демократични избори, договорена от всички съответни политически групи във Фиджи; |
М. |
като има предвид, че Съветът призова за спешно и пълно възстановяване на демокрацията и възможно най-бързо връщане на гражданското управление; |
Н. |
като има предвид, че Тихоокеанската регионална група от държави от АКТБ се състои от 14 разположени на големи разстояния островни държави плюс Източен Тимор, с общо население под 8 милиона души; като има предвид, че повече от всеки друг регион, тихоокеанските държави се различават в голяма степен по размер и характеристики, като най-голямата, Папуа Нова Гвинея, е три хиляди пъти по-голяма от най-малката, Ниуе; |
О. |
като има предвид, че рибното стопанство и свързаните с него дейности и отрасли показват най-голям потенциал за бъдещо увеличение на износа; |
П. |
като има предвид, че новите търговски правила трябва да се съпътстват от повишена подкрепа за свързаната с търговията помощ; |
Р. |
като има предвид, че Стратегията на ЕС „Помощ за търговията“ има за цел да подпомага способността на развиващите се страни да се възползват от новите търговски възможности; |
С. |
като има предвид, че между Европейския съюз и държавите от АКТБ бяха договорени нови, по-гъвкави и усъвършенствани правила за произход, които ще доведат до значителни ползи, ако бъдат прилагани правилно и с нужното внимание по отношение на ограничения капацитет на държавите от АКТБ; |
Т. |
като има предвид, че графикът за продължаващите преговори за преход от временно към пълно СИП между Европейския съюз и тихоокеанските държави се основава на предположението, че споразумението ще бъде сключено до края на 2009 г.; |
1. |
Подчертава, че подобни споразумения не могат да се смятат за задоволителни, освен ако не постигат три цели: предлагане на държавите от АКТБ на подкрепа за устойчиво развитие, поощряване на участието им в световната търговия и укрепване на процеса на регионализация; |
2. |
Подчертава, че основната цел на настоящото споразумение е да допринесе за целите за развитие чрез намаляването на бедността и зачитане на основните права на човека и да постигне следните задачи: осигуряване на подкрепа за устойчивото развитие на държавите от АКТБ, насърчаване на участието им в световната търговия, укрепване на процеса на регионализация, съживяване на търговията между Европейския съюз и държавите от АКТБ и подпомагане на икономическата диверсификация на тези държави; |
3. |
Подчертава, че с цел осигуряване на защита от потенциалните негативни последици при отваряне на икономиките на тихоокеанските държави трябва да бъде предоставена подкрепа от ЕС за получаване на реални ползи чрез търговски преференции и укрепване на икономическото и социалното развитие; |
4. |
Счита, че това СИП трябва да насърчава и укрепва търговията, икономическия растеж, регионалната интеграция, икономическата диверсификация и намаляването на бедността; |
5. |
Насърчава преговарящите страни да приключат преговорите през 2009 г., както е планирано; насърчава страните да направят всичко възможно да приключат работата по текста на всеобхватно СИП между държавите от АКТБ и Европейския съюз преди края на 2009 г., както е предвидено; |
6. |
Признава значението и ползите от постигането на споразумения между Европейския съюз и неговите партньори от АКТБ, които спазват правилата на СТО, тъй като без тези споразумения търговските отношения и тяхното развитие ще бъдат сериозно нарушени; това беше доказано от ползите за износителите в резултат на нарастването на търговията с Европейския съюз след изтичане на срока на преференциалния режим по Споразумението от Котону на 31 декември 2007 г.; |
7. |
Приветства факта, че Европейският съюз предлага на държавите от АКТБ свободен от мита и квоти достъп до пазарите на Съюза за повечето продукти, за да подкрепи либерализацията на търговията между държавите от АКТБ и Европейския съюз; |
8. |
Подчертава, че подписването на ВСИП е необходима стъпка към устойчив растеж в този регион като цяло и изтъква важността на продължаването на преговорите до сключването на всеобхватно споразумение, което да стимулира увеличаването на търговията, инвестициите и регионалната интеграция; |
9. |
Потвърждава установяването на преходни периоди в рамките на ВСИП за малките и средни предприятия (МСП), за да могат те да се адаптират към промените, предвидени от споразумението, и настоятелно призовава органите на тихоокеанските държави да продължат да подкрепят интересите на МСП в рамките на преговорите за всеобхватно СИП; |
10. |
Настоятелно призовава Комисията да не подлага на натиск държавите от Тихоокеанския регион да приемат ангажименти за либерализация на услугите и по т.нар. „сингапурски въпроси“; |
11. |
Настоятелно призовава държавите от АКТБ да продължат процеса на либерализация, да разширят тези реформи извън рамките на търговията и стоките, както и да ускорят либерализацията на търговията и услугите; |
12. |
Призовава за създаването на стабилна регулаторна рамка за преговори в областта на услугите, която да гарантира универсално предоставяне на услуги, както и че основните обществени услуги остават извън рамката на преговорите; |
13. |
Призовава Европейския съюз да предостави увеличена и адекватна помощ както на органите на управление на държавите от АКТБ, така и на частния сектор, за да се улесни прехода в икономиката след подписването на ВСИП; |
14. |
Призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация за икономическата и политическата ситуация, както и за развитието си, за да се подобри сътрудничеството с Комисията; |
15. |
Настоятелно призовава преговарящите за сключване на окончателни СИП да предвидят прозрачно управление на природните ресурси и да представят най-добрите практики, необходими за извличането на максимална полза от тези ресурси от съответните страни; |
16. |
Подчертава значението на вътрешната регионална търговия и необходимостта от повече регионални търговски връзки, с цел осигуряване на устойчив растеж в региона; подчертава значението на сътрудничеството и съгласуваността между различните регионални единици; |
17. |
Насърчава по-нататъшното намаляване на митата между развиващите се страни и регионалните групи, които днес представляват между 15 и 25 % от стойността на търговията, така че да продължи насърчаването на търговията „юг-юг“, икономическия растеж и регионалната интеграция; |
18. |
Призовава Комисията да направи всичко възможно да поднови преговорите по Програмата за развитие от Доха и да гарантира, че споразуменията за либерализация на търговията продължават да насърчават развитието в бедните страни; |
19. |
Убеден е, че всеобхватните СИП следва да бъдат допълнение към споразумение по Програмата за развитие от Доха, а не алтернатива за държавите от АКТБ; |
20. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват ненужна употреба на тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
21. |
Подкрепя договорените тарифни изключения по отношение на селскостопански стоки и някои обработени селскостопански продукти, при положение, че те се базират основно на необходимостта от защита на зараждащи се отрасли или чувствителни продукти в тези страни; |
22. |
Изисква процедура на бърза ратификация, за да могат ползите от временното ВСИП да бъдат на разположение на държавите-партньори без ненужно отлагане; |
23. |
Припомня, че въпреки че временното споразумение може да се счита за първа стъпка в процеса, от правна гледна точка то е напълно независимо международно споразумение, което може да не доведе автоматично до пълно СИП или до това всички първоначални страни по ВСИП да подпишат пълно СИП; |
24. |
Призовава Комисията да осигури максимална гъвкавост при продължаващите преговори, както е посочено в заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от май 2008 г. и ноември 2008 г.; |
25. |
Призовава Комисията да разгледа исканията, отправени от тихоокеанските държави, за предоговаряне във връзка с пълното СИП на някои спорни въпроси от временното СИП, които тя желае да промени или оттегли; |
26. |
Посочва, че Папуа Нова Гвинея и Република Фиджи до момента са единствените членове от Тихоокеанския регион, които са сключили споразумението, като останалите членове на Тихоокеанската регионална група са предпочели да не го подписват поради по-ниското равнище на търговия със стоки с Европейския съюз; |
27. |
Припомня, че истинският регионален пазар е съществена основа за успешното прилагане на СИП и че регионалната интеграция и сътрудничество са от съществено значение за социалното и икономическо развитие на тихоокеанските държави; |
28. |
Подчертава, че е необходимо да се гарантира, че ВСИП не понижава нито политическия интерес, нито обществената нагласа за икономическа интеграция в Тихоокеанския регион; |
29. |
Следователно подчертава, че при прилагането на ВСИП и преговорите за пълно СИП трябва надлежно да се отчитат интеграционните процеси в Тихоокеанския регион; |
30. |
Препоръчва при провеждащите се в момента преговори за пълно СИП да се възприеме гъвкав, асиметричен и прагматичен подход; в този контекст призовава Комисията да вземе предвид по-конкретно исканията на държавите от Тихоокеанския регион, засягащи аспектите във връзка с развитието в споразумението; в тази връзка приветства заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от май 2008 г.; |
31. |
Посочва, че споразумението може да има последици и за отношенията между държавите от Тихоокеанския регион и техните най-близки и големи търговски партньори, Австралия и Нова Зеландия, и че трябва да се гарантира, че разпоредбите на настоящото споразумение не пречат на бъдещи търговски споразумения с тези страни; |
32. |
Признава включването във всеобхватното СИП на глава за сътрудничеството за развитие, обхващаща сътрудничеството по отношение на търговията със стоки, конкурентоспособността при предлагането, инфраструктурата за подпомагане на стопанската дейност, търговията с услуги, свързаните с търговията въпроси, изграждането на институционален капацитет и фискалните корекции; призовава двете страни да се придържат към договорените ангажименти за приключване на преговорите по конкуренцията и възлагането на държавни поръчки, едва когато бъде изграден подходящ капацитет за това; |
33. |
Припомня, че СИП трябва да подкрепя целите, политиките и приоритетите за развитие на тихоокеанските държави не само по структура и съдържание, но и по отношение на начина и духа на прилагане; |
34. |
Посочва, че СИП следва да допринасят за постигането на ЦРХ; |
35. |
Приема избирателното прилагане от страна на Европейския съюз на принципа за „най-облагодетелствана нация“ сред всички подрегионални групи от АКТБ; |
36. |
Припомня приемането през октомври 2007 г. на стратегията на ЕС за помощ за търговията, която включва ангажимент за увеличаване на свързаното с търговията колективно подпомагане от ЕС до 2 милиарда евро годишно до 2010 г. (1 млрд. евро от Общността и 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява Тихоокеанският регион да получи подходящ и справедлив дял; |
37. |
Призовава за ранно определяне и предоставяне на дела от ресурсите за помощ за търговията; подчертава, че тези средства следва да представляват допълнителни ресурси, а не просто финансиране по Европейския фонд за развитие под различна форма, че следва да съответстват на приоритетите на Папуа Нова Гвинея и Република Фиджи и че следва да се отпускат своевременно, по предвидим начин и в съответствие с графиците за изпълнение на националните и регионалните стратегически планове за развитие; припомня, че СИП трябва да подкрепя целите, политиките и приоритетите за развитие на тихоокеанските държави не само по структура и съдържание, но и по отношение на начина и духа на прилагане; |
38. |
Призовава Комисията, с оглед на ангажиментите, поети от Съвета през септември 2007 г. във връзка със Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост (ТРИПС) и достъпа до лекарства, да не преговаря по свързани с фармацевтичните продукти разпоредби от типа на ТРИПС-плюс, засягащи общественото здраве и достъпа до лекарства в пълното СИП, да не изисква спазване или приемане на задълженията по Договора за патентно коопериране и Договора за патентно право, да се въздържа от включване на условията на Директива 2004/48/ЕО (11) и да не въвежда теми като защитата на неоригинални бази данни в пълното СИП; |
39. |
Изразява своята трайна подкрепа за сключването на всеобхватно СИП между Европейската общност и държавите от Тихоокеанския регион, включително в ключовата област на преговорите относно правата върху интелектуалната собственост, които обхващат не само западните технологични достижения, но и биологичното разнообразие и традиционните познания, |
40. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за наблюдение с ясна роля и влияние, с оглед проследяване на въздействието на СИП при по-голямо участие на АКТБ и широки консултации със заинтересованите страни; |
41. |
Счита за важно прилагането на СИП да установи подходяща система за наблюдение, координирана от съответна парламентарна комисия, която включва членове на Комисията по международна търговия и на Комисията по развитие, като се осигурява подходящ баланс между поддържането на водещата роля на комисията по международна търговия и цялостната последователност на политиката за търговия и развитие; тази парламентарна комисия трябва да се придържа към гъвкав метод на работа и да координира активно дейността си със Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС; счита, че това наблюдение следва да започва след приемането на всяко ВСИП; |
42. |
Подчертава по-специално ключовата роля на парламентите на държавите от АКТБ и участието на неправителствения сектор в наблюдението и управлението на СИП и отправя искане към Комисията да насърчи тяхното участие в продължаващите процедури на преговори; това налага наличието на ясен дневен ред между ЕС и държавите от АКТБ, основан на подход на участието; |
43. |
Подчертава, че пълното СИП следва да включва клауза за преразглеждане и оценка на цялостното въздействие, която да се извършва от три до пет години след неговото подписване, с цел определяне на социално-икономическото въздействие на споразумението, включително на разходите и последиците от неговото прилагане; изисква Европейският парламент и парламентите на държавите от Тихоокеанския регион да участват в преразглеждането на споразумението; |
44. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, на Съвета на министрите АКТБ-ЕС, както и на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.03.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.04.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 01.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 02.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 08.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.04.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
(11) Директива 2004/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно упражняването на права върху интелектуалната собственост, (ОВ L 157, 30.4.2004 г., стр. 45).
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/124 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Временно споразумение за икономическо партньорство между ЕО и Южноафриканската общност за развитие
P6_TA(2009)0179
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно сключване на временно споразумение за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и държавите от Южноафриканската общност за развитие, страни по СИП, от друга
2010/C 117 E/21
Европейският парламент,
като взе предвид своята резолюция от 25 септември 2003 г. относно Петата министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1),
като взе предвид своята резолюция от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от преговори от Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2),
като взе предвид своята резолюция от 1 декември 2005 г. относно подготовката за Шестата министерска конференция на Световната търговска организация в Хонконг (3),
като взе предвид своята резолюция от 23 март 2006 г. относно въздействието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) върху развитието (4),
като взе предвид своята резолюция от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга от преговори от Доха след Министерската конференция на СТО в Хонконг (5),
като взе предвид своята резолюция от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: формиране на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за облекчаване на бедността (6),
като взе предвид своята резолюция от 7 септември 2006 г. относно временно преустановяване на преговорите по Програмата за развитие от Доха (7),
като взе предвид своята резолюция от 23 май 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (8),
като взе предвид своята резолюция от 12 декември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (9),
като взе предвид своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид временното споразумение за икономическо партньорство между Европейската Общност и нейните държави членки, от една страна, и държавите от Южноафриканската общност за развитие, страни по СИП, от друга,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на Групата страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 година (Споразумение от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство(COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ) и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид министерската декларация от четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид член 108, параграф 5 във връзка с член 103, параграф 2 от своя правилник,
A. |
като има предвид, че от 1 януари 2008 г. предишните търговски отношения на Европейския съюз със страните от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, които им осигуряваха преференциален достъп до пазарите на ЕС на едностранна основа, вече не съответстват на правилата на Световната търговска организация (СТО); |
Б. |
като има предвид, че споразуменията за икономическо партньорство (СИП) са съвместими със СТО и целят подкрепа за регионалната интеграция и насърчаване на постепенното интегриране на икономиките на страните от АКТБ в световната икономика, като по този начин стимулират тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасят за общите усилия за изкореняване на бедността в страните от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че търговската политика ще бъде по-важна от всякога за развиващите се страни; |
Г. |
като има предвид, че предишните системи за търговски преференции не бяха в състояние да допринесат за решително подобряване на икономическата ситуация в тези страни; |
Д. |
като има предвид, че временните СИП (ВСИП) са споразумения относно търговията със стоки, предназначени да предотвратят прекъсване на търговията на страните от АКТБ с Европейската общност, и че тези споразумения съдържат редица спорни разпоредби; |
Е. |
като има предвид, че Европейският съюз предлага на страните от АКТБ стопроцентов достъп, без налагане на квоти и мита, до пазарите на ЕС, с преходни периоди за ориза (2010 г.) и захарта (2015 г.); |
Ж. |
като има предвид, че правилно планираната либерализация на търговията може да насърчи разнообразието на пазара, икономическия растеж и развитието; |
З. |
като има предвид, че в рамките на преговорите за сключване на СИП някои страни от АКТБ поискаха включване на клаузата за най-облагодетелствана нация, с която се определят нормални, недискриминационни митнически тарифи за вноса на стоки, с цел да се гарантира, че всички износители ще бъдат третирани по същия начин като най-облагодетелствания търговски партньор; |
И. |
като има предвид, че конкуренцията между икономиките на Европейския съюз и на страните от АКТБ е ограничена, тъй като основната част от износа на ЕС се състои предимно от стоки, които не се произвеждат от страните от АКТБ, но от които те се нуждаят или за пряко потребление, или като суровини за националната промишленост, като има предвид, че това не важи за търговията със селскостопански стоки, при която експортните субсидии на ЕС представляват сериозна пречка за производителите от страните от АКТБ в секторите земеделие, животновъдство и производство на мляко и млечни продукти, като нарушават равновесието и често разрушават както местните, така и регионалните пазари, и поради това ЕС следва незабавно да пристъпи към премахване на всички видове експортни субсидии; |
Й. |
като има предвид, че бяха договорени нови, подобрени правила за произход, засягащи по-специално текстила, дрехите, рибарството и селскостопанските продукти, между Европейската общност и държавите от Южноафриканската общност за развитие, на които потенциално те биха могли да донесат значителни предимства, ако се прилагат правилно и с необходимото внимание към намаленото равнище на възможностите на тези страни, и като има предвид, че следва да се подчертае, че ако целта на споразуменията за икономическо партньорство е да се насърчат регионалното кумулиране и инвестициите, са необходими опростени и подобрени правила за произхода, за да могат предприятията от страните от АКТБ да развият износа си на преработени продукти и да се възползват от новите пазарни възможности, предоставяни от СИП; |
1. |
Потвърждава своето становище, че споразуменията за икономическо партньорство следва да са съобразени с потребностите на страните от АКТБ и следва да се изготвят с оглед на съживяването на търговските отношения между АКТБ и ЕС, на стимулирането на развитието и икономическата диверсификация, както и регионалната интеграция на страните от АКТБ, на ограничаването на бедността, на зачитането на основните права на човека и следователно като цяло на постигането на Целите на хилядолетието за развитие; |
2. |
Подчертава, че при гарантирането на защита от потенциалните отрицателни последствия от отварянето на икономиките на страните от региона на Южноафриканската общност за развитие Европейският съюз трябва да предостави подкрепа, за да се постигнат действителни ползи посредством търговски преференции и за да се осигури икономическо и социално развитие; |
3. |
Признава предимствата, които парафирането на Временни споразумения за икономическо партньорство предостави на износителите, като запази статуквото на износа за Европейския съюз след изтичането на 31 декември 2007 г. на преференциалния тарифен режим, предвиден по Споразумението от Котону, и като по този начин предотврати вредите, които износителите от АКТБ биха могли да понесат, ако бяха задължени да действат при по-малко благоприятни търговски условия; |
4. |
Приветства факта, че Европейската общност предлага на страните от АКТБ изцяло освободен от мита и квоти достъп до пазарите на Европейския съюз за техните продукти, за да се подкрепи либерализацията на търговията между страните от АКТБ и Европейския съюз; |
5. |
Приветства заключенията на Съвета от май, юни и ноември 2008 г., в които се подчертава необходимостта от подкрепа на съществуващи процеси на регионална интеграция и от насърчаване на развитието, и призовава Комисията да спазва този мандат по време на преговорите; в тази връзка подчертава необходимостта да се предотврати разпадането на Южноафриканския митнически съюз; |
6. |
Подчертава, че подписването на временно споразумение за икономическо партньорство е необходима мярка с оглед на устойчивия растеж в отделните региони, както и в тези региони като цяло, и подчертава значението на продължаването на преговорите до сключването на всеобхватно споразумение, стимулиращо увеличаването на търговския обмен, инвестициите и регионалната интеграция; |
7. |
Призовава Европейския съюз да предостави по-голяма и целесъобразна помощ както на органите в страните от АКТБ, така и на частния сектор, за да се улесни икономическият преход след подписването на временно споразумение за икономическо партньорство; |
8. |
Счита, че настоящето временно споразумение не отделя никакво специално място или внимание на въпросите на продоволствената сигурност и на правото на прехрана и че те не насърчават инструментите на селскостопанските и търговските политики, които правят възможно регулирането на пазара и защитата на устойчивото семейно селско стопанство; изтъква, че тези теми трябва да бъдат поставени в центъра на преговорите с цел да се гарантира последователност на търговската политика и на съвкупността от политиките на ЕС по отношение на принципите на продоволствения суверенитет и правото на прехрана; |
9. |
Призовава Комисията и държавите-членки да изяснят действителното разпределение на средства за региона на АКТБ, произхождащи от специалния фонд за приоритетни разходи в рамките на увеличения бюджет на програмата „Помощ за търговия“; припомня, че през октомври 2007 г. беше приета Стратегия на ЕС за подпомагане на търговията, с ангажимент за увеличаване в срок до 2010 г. на общия размер на предоставяната от ЕС помощ във връзка с търговията до 2 млрд. евро годишно (1 млрд. евро от Общността и 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява регионът на Южноафриканската общност за развитие да получи подходящ и справедлив дял от тези средства; |
10. |
Призовава за ранно определяне и предоставяне на дела от средствата по „Помощ за търговията“; подчертава, че тези средства следва да бъдат допълнителни ресурси, а не просто преразпределено финансиране по Европейския фонд за развитие (ЕФР), че те следва да съответстват на приоритетите на държавите от Южноафриканската общност за развитие и че следва да бъдат отпускани своевременно, предсказуемо и в съответствие с графиците за изпълнение на националните и регионални стратегически планове за развитие; възразява срещу поставянето на всякакви условия във връзка със СИП при отпускането на европейски помощи и призовава Комисията да гарантира, че достъпът до средствата от 10-ия ЕФР не зависи от резултатите и темпото на преговорите; |
11. |
Настоятелно призовава преговарящите за сключване на окончателни СИП да отделят специално внимание на прозрачното управление на природните ресурси и да представят най-добрите практики, необходими за извличането на максимална полза от тези ресурси от страните от АКТБ; |
12. |
Призовава Комисията да гарантира, че транснационалните дружества със седалища в ЕС и производствени мощности в страните от АКТБ спазват основните стандарти на МОТ, конвенциите в социалната и екологична област и международните споразумения, с оглед постигане на равновесие в световен мащаб между икономическия растеж и укрепването на социалните и екологични стандарти; |
13. |
Подчертава значението на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от увеличаване на регионалните търговски връзки, за да се гарантира устойчив растеж в региона; подчертава значението на сътрудничеството и съгласуването между отделните регионални единици; призовава Комисията да не накърнява регионалното измерение; |
14. |
Счита, че е важно при прилагането на Споразуменията за икономическо партньорство да се въведе целесъобразна система за наблюдение, координирана от съответната парламентарна комисия с участието на членове на комисията по международна търговия и на комисията по развитие, като се гарантира подходящ баланс между запазването на водещата роля на комисията по международна търговия и последователността като цяло на политиките в областта на търговията и развитието; тази парламентарна комисия действа гъвкаво и активно координира своята дейност със Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС; счита, че това наблюдение следва да започва след приемането на всяко едно временно споразумение за икономическо партньорство; |
15. |
Призовава Комисията да направи всичко по силите си, за да поднови преговорите по Програмата за развитие от Доха и да гарантира, че споразуменията за либерализация продължават да насърчават развитието в бедните страни; |
16. |
Изразява убеждението си, че окончателните СИП следва да допълват споразуменията по Програмата за развитие от Доха, а не да се разглеждат като алтернатива; |
17. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват злоупотребата с тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
18. |
Подкрепя договорените тарифни изключения по отношение на селскостопанските стоки и на някои обработени селскостопански продукти, при положение че те се базират основно на необходимостта от защита на зараждащите се отрасли или на чувствителни продукти в тези страни; |
19. |
Призовава Комисията да прояви гъвкавост в отговор на сериозната загриженост на Ангола, Намибия и Южна Африка по ключови въпроси като клаузата за най-облагодетелствана нация, както и данъците върху износа и защитата на зараждащите се промишлени сектори; |
20. |
Насърчава преговарящите страни да възприемат гъвкав, асиметричен и прагматичен подход в провеждащите се в момента преговори за регионално СИП, което да удовлетворява и двете страни, без да налага нереалистични срокове, като позволява на страните от Южноафриканската общност за развитие да предоговорят всички разпоредби относно спорните въпроси, които желаят да изменят или оттеглят; |
21. |
Отбелязва със задоволство напредъкът, постигнат по време на техническите преговори през март 2009 г. в Свакопмунд, Намибия, и приветства факта, че Комисията приема спорните въпроси да бъдат разгледани преди подписването на временното СИП; призовава неразрешените въпроси, като режима на най-облагодетелствена нация, правното определение за страните и оставащите въпроси относно достъпа до селскостопанския пазар, да бъдат разрешени по начин, който позволява на всички членове от групата държави от Южноафриканската общност за развитие, страни по СИП, да подпишат временно СИП; |
22. |
Отчита факта, че в временното споразумение за икономическо партньорство между ЕС и държавите от Южноафриканската общност за развитие е била включена глава за сътрудничеството за развитие, която обхваща търговията със стоки, конкуренцията в снабдяването, улесняващата стопанската дейност инфраструктура, търговията с услуги, свързаните с търговията въпроси, изграждането на институционален капацитет и фискалната адаптация; призовава двете страни да се придържат към договорения ангажимент да приключат преговорите по конкуренцията и възлагането на държавни поръчки едва след като бъде изграден адекватен капацитет за това; призовава Комисията да оказва тясно сътрудничество на държавите от Южноафриканската общност за развитие с оглед да могат да бъдат постигнати целите, зададени в тази глава за сътрудничеството за развитие; |
23. |
Подчертава, че всяко окончателно СИП трябва да включва и разпоредби по отношение на общоприетото определение за „добро управление“, прозрачността при изпълнението на политическите функции и правата на човека, в съответствие с членове 11б, 96 и 97 от Споразумението от Котону, както и конкретни разпоредби за най-уязвимите групи като местните земеделски стопани и жените; |
24. |
Отбелязва, че графикът на текущите преговори относно прехода от временно към окончателно СИП между ЕС и страните от Южноафриканската общност за развитие се основава на допускането, че споразумението ще бъде сключено в края на 2009 г.; призовава Комисията да не оказва ненужен натиск на страните от Южноафриканската общност за развитие, за да поемат ангажименти за либерализация и регулаторни задължения в областта на услугите и т.нар. „сингапурски въпроси“; |
25. |
Призовава в случай на преговори относно услугите да се създаде стабилна регулаторна рамка, която да гарантира, че е налице предоставяне на универсална услуга; |
26. |
Подкрепя усилията на двете страни за осигуряване на активното участие на Южна Африка в преговорния процес; признава, че участието на Южна Африка е от ключово значение за развитието на икономическото сближаване, регионалната интеграция и последващото развитие на отношенията в областта на търговията и инвестициите между региона и Европейския съюз; призовава Комисията да поддържа и развива тази асоциация при преговорите за сключване на окончателно и всеобхватно СИП; |
27. |
Отбелязва намерението на региона на Южноафриканската общност за развитие да участва в създаването на нова зона за свободна търговия с региона на Източноафриканската общност и Общия пазар на Източна и Южна Африка (COMESA); призовава Комисията да следи развитието на събитията с цел гарантиране на пълната съвместимост на СИП; |
28. |
Приветства включването в СИП между ЕС и Южноафриканската общност за развитие на клауза за преразглеждане, която предвижда осъществяването на цялостен преглед на споразумението не по-късно от пет години след датата на подписването му и впоследствие на интервали от пет години, както и анализ на разходите и последиците от изпълнението на търговските ангажименти; ако е необходимо, разпоредбите на споразумението трябва да се изменят, а тяхното прилагане да се адаптира, като се зачитат правилата и процедурите на СТО и в съответствие с тях; |
29. |
Насърчава преговарящите страни да приключат преговорите за окончателно СИП, както е предвидено, през 2009 г.; |
30. |
Настоява Парламентът да бъде подробно информиран и да взема пълно участие по време на преходния процес на преговори; изразява желание това да бъде осъществено посредством активни неофициални тристранни дискусии със Съвета и Комисията; призовава Съвета възможно най-скоро да отнесе въпроса до Парламента; |
31. |
Подчертава решаващата роля на парламентите на държавите от АКТБ и на недържавния сектор в наблюдението и управлението на СИП и призовава Европейската комисия да гарантира тяхното включване в текущите процедури по преговори; това изисква наличието на ясна програма, съгласувана от ЕС и от държавите от АКТБ и основаваща се на подход на участието; |
32. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, Съвета на министрите АКТБ-ЕС и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/129 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Споразумение за икономическо партньорство между ЕО и държавите от Източна и Южна Африка
P6_TA(2009)0180
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно Временното споразумение за установяване на рамка за споразумение за икономическо партньорство между държавите от Източна и Южна Африка, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга
2010/C 117 E/22
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно Петата сесия на Министерската конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1), от 12 май 2005 г. относно оценката на Кръга от преговори в Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), от 1 декември 2005 г. относно подготовката за Шестата сесия на Министерската конференция на СТО в Хонгконг (3), от 23 март 2006 г. относно въздействието върху развитието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) (4), от 4 април 2006 г. относно оценката на Кръга от преговори в Доха след Министерската конференция на СТО в Хонгконг (5), от 1 юни 2006 г относно търговията и бедността: формиране на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за облекчаване на бедността (6), от 7 септември 2006 г. относно спирането на преговорите по Програмата за развитие от Доха (ПРД) (7), от 23 май 2007 г. относно споразуменията за икономически партньорство (8), от 12 декември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (9) и своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид Временното споразумение за икономическо партньорство между Коморските острови, Мадагаскар, Мавриций, Сейшелските острови, Зимбабве и Замбия, от една страна, и Европейската общност, от друга,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумение от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ) и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид Министерската декларация от Четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид Министерската декларация от Шестата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид доклада и препоръките на Работната група за помощ за търговия, приети от Общия съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на ООН от 8 септември 2000 г., която установява Целите на Хилядолетието за развитие (ЦХР) като критерии за премахване на бедността, съвместно определени от международната общност,
като взе предвид комюникето от Гленийгълс, прието от Групата на осемте (Г-8) на 8 юли 2005 г.,
като взе предвид член 108, параграф 5 във връзка с член 103, параграф 2 от своя правилник,
A. |
като има предвид, че съществуващите до 31 декември 2007 г. търговски отношения между Европейския съюз и държавите от АКТБ, според които последните получаваха преференциален достъп до пазарите в ЕС на нереципрочна основа, не съответстваха на правилата на СТО; |
Б. |
като има предвид, че СИП са съвместими със СТО и целят подкрепа за регионалната интеграция и насърчаване на постепенното интегриране на икономиките от АКТБ в световната икономика, като по този начин подпомагат тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасят за общите усилия за изкореняване на бедността и болестите в държавите от АКТБ; |
В. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че справедливата и благоприятстваща развитието търговска политика ще бъде по-важна от всякога за развиващия се свят; |
Г. |
като има предвид, че предишните системи за търговски преференции не бяха в състояние да допринесат за решително подобряване на икономическата ситуация в тези държави; |
Д. |
като има предвид, че временните споразумения за икономическо партньорство (ВСИП) са споразумения за търговията със стоки и целят да предотвратят нарушенията в търговията между държавите от АКТБ и Европейския съюз; |
Е. |
като има предвид, че ВСИП са напълно независими, съвместими с правилата на СТО международни споразумения и могат да бъдат разглеждани като първа крачка към постигането на пълни СИП; |
Ж. |
като има предвид, че Европейският съюз предлага на държавите от АКТБ 100 %-ов освободен от квоти и мита достъп до пазарите на ЕС от първата година, с изключение на ориза (2010 г.) и захарта (2015 г.); |
З. |
като има предвид, че равнището на възможностите на държавите от АКТБ и Европейския съюз се различават съществено; |
И. |
като има предвид, че конкуренцията между икономиките на ЕС и на държавите от АКТБ е ограничена, тъй като по-голямата част от износа на ЕС се състои предимно от стоки, които не се произвеждат от държавите от АКТБ, но от които те се нуждаят или за пряко потребление, или като суровини за националната промишленост; |
Й. |
като има предвид, че правилно планираната либерализация на търговията може да насърчи разнообразието на пазара, икономическия растеж и развитието; |
K. |
като има предвид, че клаузата за най-облагодетелствана нация, която определя нормални, недискриминационни митнически тарифи върху вноса на стоки, е била цел за някои от държавите от АКТБ в рамките на преговорите за СИП, с цел да се гарантира, че всички износители ще бъдат третирани по същия начин, както най-облагодетелствания търгуващ износител; |
Л. |
като има предвид, че бяха договорени подобрени правила за произход с държавите от АКТБ, на които те могат да донесат значителни ползи, ако се прилагат правилно и отчитат надлежно техните ограничени възможности; |
М. |
като има предвид, че усъвършенстваните търговски правила трябва да се съпровождат от по-голяма подкрепа за оказването на свързана с търговията помощ; |
Н. |
като има предвид, че целта на стратегията на ЕС „Помощ за търговията“ е да подкрепя развиващите се страни по отношение на възможността им да се възползват от нови търговски възможности; |
O. |
като има предвид, че пълните СИП неизбежно ще определят условията за обхвата и съдържанието на бъдещите споразумения, сключвани между държавите от АКТБ и други търговски партньори, както и позицията на региона в преговорите; |
П. |
като има предвид, че групата държави от Източна и Южна Африка (ИЮА) в рамките на региона на АКТБ се състои от държави, които много съществено се различават по размер и БВП; |
Р. |
като има предвид, че групата на държавите от Източна и Южна Африка на ИЮА се състои от пет държави с общо население от 33,5 милиона души и че всички те се различават по размер и характеристики, като най-голямата – Мадагаскар, е с население 250 пъти по-голямо от това на най-малката – Сейшелските острови; |
С. |
като има предвид, че регионът на ИЮА, разделен на групата от Източноафриканската общност и Групата на държавите от Източна и Южна Африка, може да бъде отново обединен, веднага щом тези групи проявят воля за това; |
1. |
Отново потвърждава становището си, че ако са разработени по целесъобразен начин и са придружени от ефективни, подпомагащи развитието политики, СИП предоставят възможност за съживяване на търговските връзки между ЕС и АКТБ, за стимулиране на икономическо развитие и диверсификация, както и регионална интеграция, и намаляване на бедността в държавите от АКТБ; |
2. |
Подчертава, че СИП не могат да бъдат считани за задоволителни, освен ако чрез тях не бъдат постигнати три цели: да се предостави подкрепа на държавите от АКТБ за устойчиво развитие, да се насърчи участието им в световната търговия и да се укрепи процесът на регионализация; |
3. |
Подчертава, че една от основните цели на настоящото споразумение е да допринесе за постигането на ЦХР, посредством цели за развитие, намаляване на бедността и зачитане на основните права на човека; |
4. |
Признава ползите от подписването на ВСИП между Съюза и съответните държави за износителите, като се поддържа статуквото на износа за Европейския съюз след изтичането на преференциалните тарифни ставки, предоставени съгласно Споразумението от Котону на 31 декември 2007 г. и следователно се запазват и съществено се разширяват възможностите за износ към ЕС за държавите от ИЮА, както чрез правилата за пълен пазарен достъп, така и чрез подобрените правила за произход; |
5. |
Признава значението на постигането на споразумения между Съюза и партньорите от АКТБ, които спазват правилата на СТО, тъй като без тези споразумения търговските отношения, както и развитието на държавите–партньори от АКТБ ще бъдат сериозно нарушени; |
6. |
Приветства факта, че Европейската общност предлага на страните от ИЮА освободен от мита и квоти достъп до пазара в Европейския съюз за техните продукти, за да подкрепи либерализацията на търговията между страните от ИЮА и Европейския съюз; |
7. |
Подчертава, че подписването на ВСИП е необходима стъпка към устойчив растеж в отделните региони, както и в тези региони като цяло, и подчертава важността на продължаването на преговорите с оглед на сключването на окончателно споразумение, за да се стимулира увеличаването на търговията, инвестициите и регионалната интеграция; |
8. |
Призовава Комисията да гарантира, че, ако такова е желанието на държавите от ИЮА, този регион има възможност да предоговори всички разпоредби относно спорните въпроси, които би желал да измени или оттегли; |
9. |
Приветства определянето на преходни периоди в рамките на ВСИП за малките и средни предприятия (МСП), за да могат те да се адаптират към промените, предвидени от споразумението, и настоятелно призовава органите на въпросните държави да продължат да подкрепят интересите на МСП в преговорите им за пълни СИП; |
10. |
Посочва, че между икономиките на ЕС и на държавите от ИЮА съществува огромен дисбаланс, който не може да бъде преодолян, дори и частично, само с помощта на политики за свободна търговия; |
11. |
Настоява държавите от АКТБ да продължат процеса на либерализация и насърчава разпростирането на такива реформи извън рамките на търговията със стоки, за да се увеличи също така либерализацията на търговията с услуги; |
12. |
Призовава Съюза да предостави по-голяма и по-адекватна помощ както на органите на държавите от АКТБ, така и на частния сектор, за да се улесни преходът в икономиката след подписването на ВСИП и да се гарантира, че са предприети мерки за защита на уязвимите групи (възрастните хора, лицата с увреждания, самотните майки) по време на периода на икономически преход; |
13. |
Призовава Комисията и държавите-членки да изяснят действителното разпределение на средства за региона на АКТБ, произхождащи от специалния фонд за приоритетни разходи в рамките на увеличения бюджет на програмата „Помощ за търговия“; |
14. |
Призовава за ранно определяне и предоставяне на дела от ресурсите по „Помощ за търговията“; |
15. |
Припомня, че през октомври 2007 г. бе приета европейската стратегия за помощ за търговията, като бе поет ангажимент общоевропейската помощ, свързана с търговията, да се увеличи на 2 млрд. евро годишно до 2010 г. (1 млрд. евро от Общността и 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява държавите партньори от ИАО да получат подходящ и справедлив дял; |
16. |
Настоятелно призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация за икономическата и политическата ситуация и развитие в тези страни, за да се подобри сътрудничеството със Съюза; |
17. |
Настоятелно призовава преговарящите страни по всяко окончателно СИП да отчитат изцяло прозрачното управление на природните ресурси и да посочат най-добрите практики, необходими с цел съответните държави да могат да извлекат максимални ползи от тези ресурси, включително борбата с евентуално пране на пари; |
18. |
Подчертава важността на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от увеличаване на регионалните търговски връзки, за да се гарантира устойчив растеж в региона; подчертава важността на сътрудничеството и съгласуването между отделните регионални единици; призовава за това всички споразумения между Съюза и държавите от региона на ИЮА да не са в противоречие помежду си, както и да не възпрепятстват регионалната интеграция в по-широкия регион; |
19. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за наблюдение – с ясно определена роля и влияние – които да проследяват въздействието на СИП, с увеличено участие на държави от АКТБ и широки консултации с участниците, включително с гражданското общество; подчертава, че не по-късно от пет години от датата на подписване трябва да се предприеме цялостен преглед на временното СИП с ИЮА по отношение на неговото социално и икономическо въздействие, включително разходите и последствията от неговото прилагане, като този преглед следва да позволи изменения в разпоредбите на споразумението и адаптация на тяхното прилагане; |
20. |
Счита, че е важно при прилагането на СИП да се установи подходяща система за наблюдение, координирана от съответна парламентарна комисия, включваща членове на Комисията по международна търговия и на Комисията по развитие, с цел да се гарантира подходящ баланс между поддържането на водещата роля на Комисията по международна търговия и общата съгласуваност на търговската политика и политиката на развитие; счита, че тази парламентарна комисия следва да действа по гъвкав начин и активно да координира своята дейност със Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС; счита, че наблюдението следва да започне след приемането на всяко ВСИП; |
21. |
Подчертава, по-специално, първостепенната роля на парламентите на държавите от АКТБ и неправителствения сектор за наблюдението и управлението на СИП и призовава Комисията да насърчи тяхното участие в продължаващия преговорен процес, във връзка с което се изисква ясна програма за преговори между ЕС и държавите от АКТБ, основана на подхода на участие; |
22. |
Настоява, че, съгласно Парижките принципи за ефективността на помощта, тя трябва, наред с другото, да е обусловена от търсенето, и поради тази причина призовава държавите от АКТБ да представят – със съответната подкрепа от ЕС, при необходимост – подробни предварителни разчети за разходите, отнасящи се до начина на реализация и предназначението на допълнителните средства, свързани със СИП, по-специално с оглед нормативната уредба, предохранителните мерки, улесняване на търговията, помощ за изпълнение на международните санитарни и фитосанитарни стандарти и стандартите за интелектуалната собственост, както и структурата на механизма за наблюдение на СИП; |
23. |
Изразява своята неотменна подкрепа за всеобхватно СИП между Европейската общност и държавите от ИЮА, включително ключовата област на преговорите по правата върху интелектуалната собственост, които обхващат не само западните технологични достижения, но и биологичното разнообразие и традиционните познания; |
24. |
Призовава Комисията да направи всичко по силите си, за да поднови преговорите по ПРД и да гарантира, че споразуменията за либерализация на търговията продължават да насърчават развитието в бедните страни; |
25. |
Изразява убеждението, че окончателните СИП следва да бъдат допълнителни към едно споразумение по ПРД, а не негова алтернатива; |
26. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват ненужна употреба на тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
27. |
Счита, че окончателното СИП следва да насърчава износа на преработени стоки с опростени и подобрени правила за произход, особено в ключови сектори като текстил и селско стопанство; |
28. |
Подкрепя договорените изключения от тарифните позиции, съсредоточени върху селскостопански стоки и някои преработени селскостопански продукти, като се има предвид, че те са основани главно на необходимостта да се защитят зараждащи се отрасли или чувствителни продукти в тези държави, и припомня ангажимента на ЕС в контекста на Кръга от преговори за развитие от Доха за постепенно премахване на субсидиите за износ на селскостопански продукти; |
29. |
Отбелязва, че графикът на провежданите преговори за преминаване от временно към пълно СИП между Съюза и регионът на ИЮА се основава на разбирането, че споразумението ще бъде сключено преди края на 2009 г.; настойчиво призовава Комисията да не оказва прекомерно амбициозен натиск върху региона на ИЮА по отношение на приемането на либерализацията и в тази връзка да вземе предвид мнението на парламента на ИЮА; |
30. |
Счита, че следва да се прави разграничение между търговските и обществените услуги; подчертава необходимостта от подкрепа за обществените услуги, които са насочени към задоволяване на основните потребности на населението или които играят важна роля за запазване на културното многообразие, като ги изключат от обхвата на всички преговори; |
31. |
Отбелязва включването на глава за сътрудничеството за развитие във всеобхватното СИП, която обхваща сътрудничеството относно търговията със стоки, конкурентоспособността на предлагането, инфраструктурата за подобряване на стопанската дейност, търговията с услуги, свързаните с търговията въпроси, институционалното изграждане на капацитет и фискалните корекции; призовава двете страни да се придържат към своя договорен ангажимент да приключат преговорите по въпросите на конкуренцията и възлагането на обществени поръчки, като отчитат възможностите на държавите от ИЮА; |
32. |
Подчертава, че всяко пълно СИП трябва да включва и разпоредби за доброто управление и прозрачността на политическите назначения и по отношение на правата на човека, в съответствие с членове 11б, 96 и 97 от Споразумението от Котону; |
33. |
Насърчава Комисията да обърне внимание на така наречените „спорни въпроси“, като търговския обхват на споразумението, клаузата за най-облагодетелствана нация, данъците върху износа, предпазните клаузи и правилата за произход, в контекста на преговорите за пълно регионално СИП, по начин, който ще бъде в интерес на ЕС и неговите граждани, и който ще способства за устойчиво развитие в ЕС и в държавите от АКТБ; |
34. |
Подчертава колко е важно едно пълно СИП за подкрепата на отношенията между регионите чрез хармонизиране на търговските споразумения между държавите от АКТБ и Европейската общност; |
35. |
Изразява дълбока загриженост от факта, че настоящото положение в Зимбабве в областта на правата на човека, демокрацията и икономиката представлява сериозна заплаха за гражданите там, както и тежко бреме за сегашното и бъдещо сътрудничество между Европейския съюз и Зимбабве; |
36. |
Приветства развитието на митнически съюз в групата държави от ИЮА и усилията за създаване на паричен съюз, особено предвид евентуалните ползи за дружествата от хармонизирането на правилата в рамките на региона на ИЮА, което би довело до по-широк пазар, ръст на обема на търговията и повече възможности за реализиране на икономии от мащаба; |
37. |
Призовава преговарящите страни да включат задължителни условия по отношение на обществените поръчки, инвестициите, конкуренцията, които ще увеличат интереса да се прави бизнес и да се инвестира в държавите в ИЮА, тъй като от такива правила ще имат полза както потребителите, така и местните правителства, при положение, че правилата важат за всички и по този начин спомагат за привличане на фирми и инвестиции; |
38. |
Призовава за бърза процедура по ратифицирането, с цел ползите от ВСИП да станат достъпни за държавите партньори без отлагане; |
39. |
Насърчава страните да приключат преговорите за пълно СИП между държавите от ИЮА и Европейската общност, при условие че взаимните ползи от това споразумение са изрично признати и от двете страни; |
40. |
Настоява, че Парламентът трябва да бъде изцяло информиран и да взема пълно участие по време на междинния преговорен процес; изразява желание това да бъде осъществено посредством активни неофициални тристранни разисквания със Съвета и Комисията; призовава Съвета да се обърне към Парламента във връзка с този въпрос във възможно най-кратък срок; |
41. |
Признава тежкото положение на жителите на архипелага Чагос, които са били насилствено изселени от техните острови и сега живеят в бедност на остров Мавриций и на Сейшелските острови; счита, че Съюзът следва да положи усилия за намиране на решение за жителите на Чагос, което да им позволи да осъществят правото си да се завърнат на своите по право родни острови; |
42. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, на правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, на Съвета на Министрите на АКТБ-ЕС и на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/135 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Споразумение за икономическо партньорство ЕО и Източноафриканската общност
P6_TA(2009)0181
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно споразумение за установяване на рамка за Споразумение за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и страните партньори от Източноафриканската общност, от друга страна
2010/C 117 E/23
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно Петата министерска конференция на Световната търговска организация в Канкун (1), от 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от преговори в Доха след решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), от 1 декември 2005 г. относно подготовката за Шестата министерска конференция на Световната търговска организация в Хонгконг (3), от 23 март 2006 г. относно въздействието върху развитието на Споразуменията за икономическо партньорство (СИП) (4), от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга преговори в Доха след Министерската конференция на СТО в Хонгконг (5), от 1 юни 2006 г. относно търговията и бедността: формиране на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за облекчаване на бедността (6), от 7 септември 2006 г. относно прекратяването на преговорите по Програмата за развитие от Доха (ПРД) (7), от 23 май 2007 г. относно Споразуменията за икономически партньорство (8), от 12 юли 2007 г. относно споразумението ТРИПС и достъпа до лекарствени продукти (9), от 12 декември 2007 г. относно Споразуменията за икономическо партньорство (10) и своята позиция от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (11),
като взе предвид Споразумението за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и страните партньори от Източноафриканската общност, от друга страна,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумение от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно „Споразумения за икономическо партньорство“ (COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (GATT) и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид Министерската декларация от Четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха,
като взе предвид Министерската декларация от Шестата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид доклада и препоръките на Работната група за помощ за търговия, приети от Генералния съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид Декларацията на хилядолетието на ООН от 8 септември 2000 г., която поставя Целите за развитие на хилядолетието (ЦРХ) като критерии, съвместно определени от Международната общност, за премахване на бедността,
като взе предвид Комюникето от Гленийгълс, прието от Г-8 на 8 юли 2005 г.,
като взе предвид член 108, параграф 5, във връзка с член 103, параграф 2 от своя правилник,
A. |
като има предвид, че споразуменията за икономическо партньорство (СИП) следва да бъдат съвместими със СТО и да целят подкрепа за регионалната интеграция и насърчаване на постепенното интегриране на икономиките от АКТБ в световната икономика, като по този начин стимулират тяхното устойчиво социално и икономическо развитие и допринасят за общите усилия за изкореняване на бедността в страните от АКТБ; |
Б. |
като има предвид, че съгласно правилата на СТО не се изисква държавите да поемат ангажименти за либерализация в областта на услугите; |
В. |
като има предвид, че СИП следва да бъдат използвани, за да бъдат изградени дългосрочни отношения, при които търговията да подкрепя развитието; |
Г. |
като има предвид, че настоящата финансова и икономическа криза означава, че лоялните отношения в търговската политика ще бъдат по-важни от всякога за развиващите се страни; |
Д. |
като има предвид, че временното СИП (ВСИП) се концентрира върху търговията със стоки и съвместимостта със СТО; |
Е. |
като има предвид, че ВСИП ще има основополагащо влияние върху бъдещия напредък на икономическото и социалното развитие и развитието на околната среда, както и върху съответните политики на държавите от Източноафриканската общност (ИАО) и техните търговски партньори от Източна и Южна Африка; |
Ж. |
като има предвид, че през 2005 г. държавите партньори от ИАО създадоха митнически съюз и работят по установяването на общ пазар през 2010 г., паричен съюз 2012 г. и политическа федерация на източноафриканските държави; |
З. |
като има предвид, че временното СИП вероятно може да окаже влияние върху обхвата и съдържанието на бъдещите споразумения, сключвани между държавите от ИАО и други търговски партньори, както и върху положението на региона в преговорите; |
И. |
като има предвид, че съществува ограничена конкуренция между ЕС и държавите от АКТБ, тъй като преобладаваща част от износа на ЕС се състои от стоки, които държавите от АКТБ не произвеждат, но от които те често се нуждаят, било за директно потребление, било като влагани материали за местната промишленост; като има предвид, че това не е така по отношение на търговията със селскостопански стоки, при която субсидиите на ЕС при износ представляват сериозна пречка за производителите от АКТБ в секторите на земеделието, животновъдството и млечните продукти, като нарушават и често разрушават както местните, така и регионалните пазари, и поради това ЕС следва незабавно да прекрати всички видове субсидии при износ; |
Й. |
като има предвид, че държавите партньори от ИАО показаха, че желаят да преговорят отново по редица въпроси, включени във ВСИП; |
К. |
като има предвид, че никоя от схемите за либерализация не изисква някоя от държавите да започне премахването на положителни тарифи до 2015 г.; като има предвид, че държавите партньори от ИАО разполагат с 24 години за приключване на процеса на либерализация по ВСИП; |
Л. |
като има предвид, че търговските ангажименти трябва да бъдат придружени от засилена подкрепа за подпомагането, свързано с търговията; |
М. |
като има предвид, че целта на стратегията на ЕС „Помощ за търговията“ е да подкрепя способностите на развиващите се страни да се възползват от нови търговски възможности и да компенсират разходите по приспособяването, както и потенциалното негативното въздействие на либерализацията на търговията; |
Н. |
като има предвид, че никоя от разпоредбите на едно потенциално бъдещо пълно СИП не следва да накърнява способността на държавите партньори от ИАО да насърчават достъпа до лекарствени средства; |
1. |
Вярва, че ВСИП трябва да допринесе за оживяването на търговията между държавите от АКТБ, увеличаването на икономическия ръст, регионалната интеграция, икономическата диверсификация и намаляването на бедността и за постигането на ЦРХ; поради това настоятелно призовава за гъвкаво прилагане, което да отчита изцяло ограниченията във възможностите на държавите партньори от ИАО; |
2. |
Подчертава, че такива споразумения не могат да бъдат считани за задоволителни, освен ако чрез тях не бъдат постигнати три цели: да се предостави подкрепа на държавите от АКТБ за устойчиво развитие, да се насърчи участието им в световната търговия и да се укрепи процесът на регионализация; подчертава, че при осигуряването на защита от отрицателните последствия от отварянето на икономиките на държавите партньори от Източноафриканската общност Европейският съюз трябва да предостави подкрепа, за да се постигнат действителни ползи посредством търговски преференции и да се работи за икономическо и социално развитие; |
3. |
Повтаря становището си, че ако са подходящо разработени, СИП предоставят възможност за съживяване на търговските връзки между ЕС и АКТБ, за стимулиране на икономическата диверсификация и регионалната интеграция на държавите от АКТБ и за намаляване на бедността в държавите от АКТБ; |
4. |
Насърчава преговарящите страни да приключат преговорите през 2009 г., както е предвидено; насърчава страните по споразумението да направят всичко възможно, за да завършат всеобхватното СИП между държавите от АКТБ и Европейския съюз преди края на 2009 г., както е предвидено; |
5. |
Признава предимствата, които подписването на ВСИП донесе на износителите, увеличавайки възможностите за износ за Европейския съюз след изтичането на 31 декември 2007 г. на преференциалната тарифа, предвидена по споразумението от Котону и по този начин предотвратявайки вредите, които биха произтекли за износителите от АКТБ, ако те бяха задължени да действат при по-малко благоприятни търговски условия; |
6. |
Приветства факта, че Европейският съюз предлага на страните от АКТБ освободен от мита и квоти пълен достъп до пазарите на Европейския съюз за повечето продукти; |
7. |
Подчертава, че ВСИП е споразумение за търговията със стоки, имащо за цел да се запазят и съществено да се разширят възможностите за износ към ЕС на държавите от ИАО, както чрез пълен пазарен достъп, така и чрез подобрени правила за произход; |
8. |
Подчертава, че подписването на ВСИП е необходима стъпка към устойчив растеж в този регион като цяло и подчертава важността на продължаването на преговорите до сключването на всеобхватно споразумение, за да се стимулира увеличаването на търговията, инвестициите и регионалната интеграция; |
9. |
Припомня, че СИП следва да бъдат съвместими с правилата на СТО, които нито изискват, нито забраняват поемането на ангажименти за либерализиране или на задължения за регулиране по отношение на услугите, защитата на правата на интелектуална собственост и т.нар. „сингапурски въпроси“; |
10. |
Призовава за създаване на регулаторна рамка за периода на преход от временни към пълни СИП по отношение на услугите; призовава за предприемане на стъпки, с които да се гарантира въвеждането, в случаите, в които е възможно, на разпоредби за универсалните услуги, включително основните обществени услуги; във връзка с това потвърждава становището си, изложено в резолюцията от 4 септември 2008 г. относно търговията с услуги (12); |
11. |
Припомня, че истинският регионален пазар представлява съществена основа за успешното прилагане на ВСИП и че регионалната интеграция и сътрудничество са от основно значение за социалното и икономическо развитие на държавите партньори от ИАО; |
12. |
Изисква споразуменията между Европейския съюз и страните от Източна и Южна Африка да не са в противоречие помежду си и да не възпрепятстват регионалната интеграция в така определения широк регион; |
13. |
Признава определянето на преходни периоди между ВСИП за малките и средни предприятия (МСП), за да могат де да се адаптират към промените, предвидени от споразумението, и призовава органите на държавите партньори от ИАО да продължат да подкрепят интересите на МСП в преговорите им за всеобхватно СИП; |
14. |
Призовава Европейския съюз да предостави увеличена и адекватна помощ както на органите на държавите от АКТБ, така и на частния сектор, за да се улесни преходът на техните икономики след подписването на ВСИП; |
15. |
Поради тази причина подкрепя договорените тарифни изключения, съсредоточени върху селскостопански стоки и някои преработени селскостопански продукти, при условие че те се базират основно на необходимостта от защита на зараждащите се отрасли или на чувствителни продукти в тези държави; |
16. |
Призовава Комисията да изясни действителното разпределение на средства за региона на АКТБ, произхождащи от специалния фонд за приоритетни разходи в рамките на увеличения бюджет на програмата „Помощ за търговия“; |
17. |
Настоятелно призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация за икономическата и политическата ситуация и развитие в тези страни, за да се подобри сътрудничеството с Комисията; |
18. |
Признава включването на глава за сътрудничество за развитие в всеобхватното СИП, която да включва търговия със стоки, конкуренция в снабдяването, улесняваща стопанската дейност инфраструктура, търговия с услуги, въпроси, свързани с търговията, изграждане на институционален капацитет и фискална адаптация; призовава двете страни да се придържат към договорените ангажименти за приключване на преговорите по конкуренцията и възлагането на държавни поръчки едва когато бъде изграден адекватен капацитет за това; |
19. |
Припомня, че СИП трябва да подкрепят целите, политиките и приоритетите за развитие на държавите партньори от ИАО не само като структура и съдържание, но и като начин и дух на прилагане; |
20. |
Припомня, че през октомври 2007 г. бе приета европейската стратегия за помощ за търговията, като бе поет ангажимент общоевропейската помощ, свързана с търговията, да се увеличи на 2 млрд. евро годишно до 2010 г. (1 млрд. евро от Общността и 1 млрд. евро от държавите-членки); настоява държавите партньори от ИАО да получат подходящ и справедлив дял; |
21. |
Призовава за ранно определяне и предоставяне на дял от ресурсите на помощта за търговия; подчертава, че тези средства следва да представляват допълнителни ресурси, а не просто предоставени под друга форма средства от Европейския фонд за развитие, те следва да съответстват на приоритетите на държавите от ИАО и тяхното изплащане следва да бъде навременно, предвидимо и в съответствие със схемите за изпълнение на националните и регионалните стратегически планове за развитие; противопоставя се на поставянето на каквито и да било условия, свързани със СИП, по въпроса за предоставяне на европейски помощи и призовава Комисията да гарантира, че достъпът до средствата по Десетия ЕФР остава независим от резултатите и хода на преговорите; |
22. |
Призовава Комисията да изясни разпределението на средствата в региона, призовава държавите-членки да посочат планираното допълнително финансиране извън бюджетните ангажименти за периода 2008–2013 г.; |
23. |
Призовава Комисията - с оглед на ангажиментите, поети от Съвета през септември 2007 г. по отношение Споразумението за свързани с търговията права на интелектуална собственост (ТРИПС) и достъпа до лекарствени продукти - да не включва в преговорите по пълното СИП свързаните с фармацевтиката разпоредби на ТРИПС-плюс, засягащи общественото здраве и достъпа до лекарствени продукти, да се въздържи от искане за спазване или приемане на задълженията, произтичащи от Договора за патентно коопериране и от Договора за патентно право, да се въздържи от включване в пълното СИП на условията на Директива 2004/48/ЕО относно упражняването на права върху интелектуалната собственост, както и да не включва в него контролни мерки, свързани напр. със защитата на неоригинални бази данни; |
24. |
Настоятелно призовава страните, преговарящи по пълно СИП, да вземат предвид прозрачното управление на природните ресурси и да представят най-добрите практики, необходими за извличането на максимална полза от тези ресурси от държавите от АКТБ; |
25. |
Подчертава, че всяко всеобхватно СИП трябва да включва и разпоредби относно доброто управление и прозрачността в политическите служби и относно правата на човека; |
26. |
Подчертава важността на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от увеличаване на регионалните търговски връзки, за да се гарантира устойчив растеж в региона; подчертава важността на сътрудничеството и съгласуването между отделните регионални единици; |
27. |
Насърчава по-нататъшното намаляване на митата между развиващите се страни и регионалните групи, които днес представляват между 15 и 25 % от стойността на търговията, така че да продължат да насърчават търговията юг-юг, икономическия растеж и регионалната интеграция; |
28. |
Призовава Комисията да направи всичко по силите си, за да поднови преговорите по ПРД и да гарантира, че споразуменията за либерализация на търговията ще продължат да насърчават развитието в бедните страни; |
29. |
Изразява убеждението, че за държавите от АКТБ всеобхватните СИП следва да бъдат допълнение към споразумение относно ПРД, а не негова алтернатива; |
30. |
Признава необходимостта от отделна глава за защита на търговията с двустранни предпазни клаузи; призовава и двете страни да избягват ненужна употреба на тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
31. |
Призовава за бърза процедура по ратифицирането, за да може ползите от ВСИП да станат достъпни за държавите партньори без ненужно отлагане; |
32. |
Припомня, че макар ВСИП да може да се счита за първа стъпка в този процес, от правна гледна точка то е напълно независимо международно споразумение, което не води задължително до пълно СИП; |
33. |
Подчертава, че възможното одобрение на Парламента за ВСИП не предопределя позицията на Парламента по отношение на одобрението на потенциалното пълно СИП, тъй като процедурата по сключването се отнася за две различни международни споразумения; |
34. |
Припомня, че ИАО е единственият регион, в който всички членки са се присъединили към ВСИП и са предложили идентични схеми за либерализация; посочва, че следва да се прави редовна оценка на тези схеми и те да бъдат преразгледани, ако се окаже, че са твърде трудни за прилагане; |
35. |
Посочва, че ВСИП вероятно ще окаже влияние върху отношенията между региона и неговите най-близки търговски партньори и трябва да се гарантира, че условията на настоящия договор ще спомогнат за улесняването на бъдещи търговски споразумения; |
36. |
Призовава Комисията да разгледа исканията, отправени от ИАО, определени спорни въпроси във временното СИП, които тя желае да измени или оттегли, да бъдат предоговорени за пълното СИП; |
37. |
Настоява страните от АКТБ да продължат процеса на либерализация и насърчава разпростирането на такива реформи извън рамките на търговията със стоки, както и разширяването на либерализацията на търговията и услугите; |
38. |
Посочва, че СИП следва да допринасят за постигането на ЦРХ; |
39. |
отбелязва, че в рамките на преговорите за СИП някои държави от АКТБ, с цел да осигурят третирането на всички износители като най-облагодетелстван търговски партньор, са поискали приемането на клаузата за „най-облагодетелствана нация“, която определя нормални, недискриминационни митнически тарифи върху вноса на стоки; |
40. |
Приветства факта, че се договарят нови, подобрени и по-гъвкави правила за произхода между Европейския съюз и държавите от АКТБ, които потенциално биха могли да донесат на държавите от АКТБ значителни предимства, ако се прилагат правилно и като се отчита намаленият капацитет на тези страни; |
41. |
Подчертава, че износът на минни или дървесни продукти не следва да излага на риск крехката екосистема, чиято роля за Африканския континент е решаваща, и че в СИП следва да бъдат включени механизми за заплащане на услугите, свързани с околната среда, предоставени от държавите партньори от ИАО; |
42. |
Счита, че е важно при изпълнението на СИП да бъде създадена система за мониторинг, координирана от съответната парламентарна комисия, включваща членове на комисията по международна търговия и на комисията по развитие, като се гарантира подходящ баланс между запазването на водещата роля на Комисията по международна търговия и общата съгласуваност на политиките в областта на търговията и развитието; тази парламентарна комисия следва да работи гъвкаво и да координира активно дейността си със Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ и ЕС; счита, че посоченият по-горе мониторинг следва да започне след приемането на всяко ВСИП; |
43. |
Подчертава по-специално ключовата роля на парламентите на държавите от АКТБ и неправителствения сектор в мониторинга и управлението на СИП и изисква от Комисията да гарантира включването им в текущите преговорни процедури; това налага изискването за установяването на ясен дневен ред между ЕС и държавите от АКТБ въз основа на подхода на участието; |
44. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за мониторинг – с ясно определена роля и влияние – които да проследяват въздействието на СИП, с увеличено участие на държави от АКТБ и широки консултации със заинтересованите участници; |
45. |
Приветства включването във ВСИП на клауза за преразглеждане, която гласи, че не по-късно от пет години след подписването и впоследствие на всеки пет години се предприема цялостен преглед на споразумението, включително анализ на разходите и последствията от прилагането на търговските ангажименти; ако това е необходимо, трябва да бъдат предприети изменения на разпоредбите на споразумението и съответни промени при тяхното прилагане, с оглед на и в съответствие с правилата и процедурите на СТО; |
46. |
Призовава Съвета да се консултира с Парламента, преди да вземе решение относно временното прилагане на международните споразумения, какъвто е случаят на СИП, когато се изисква прилагането на процедурата за съгласие, с оглед на възможността, Европейския парламент впоследствие да отхвърли международното споразумение, вследствие на което временното му прилагане ще трябва да бъде прекратено; |
47. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС и на Съвместната парламентарна асамблея на страните от АКТБ и ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. 591.
(10) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(11) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
(12) Приети текстове, P6_TA(2008)0407.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/141 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Етапно споразумение за икономическо партньорство между ЕО и Централна Африка
P6_TA(2009)0182
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно етапното споразумение за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Централна Африка, от друга
2010/C 117 E/24
Европейският парламент,
като взе предвид своите резолюции от 25 септември 2003 г. относно петата министерска конференция на Световната търговска организация (СТО) в Канкун (1), 12 май 2005 г. относно оценката на кръга от Доха вследствие на решението на Общия съвет на СТО от 1 август 2004 г. (2), 1 декември 2005 г. относно подготовката на шестата министерска конференция на СТО в Хонконг (3), 23 март 2006 г. относно въздействието на споразуменията за икономическо партньорство (СИП) върху развитието (4), 4 април 2006 г. относно оценката на кръга преговори от Доха след министерската конференция на СТО в Хонконг (5), 1 юни 2006 относно търговията и бедността: определяне на търговски политики за максимално увеличаване на приноса на търговията за намаляване на бедността (6), 7 септември 2006 г. относно преустановяването на преговорите по програмата за развитие от Доха (7), 23 май 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (8), 12 декември 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство (9) и позицията си от 5 юни 2008 г. относно предложението за регламент на Съвета за прилагане на схема на общи тарифни преференции за периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2011 г. и за изменение на Регламенти (ЕО) № 552/97, (ЕО) № 1933/2006 и Регламенти (ЕО) № 964/2007 и (ЕО) № 1100/2006 на Комисията (10),
като взе предвид етапното споразумение за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Централна Африка, от друга,
като взе предвид споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумението от Котону),
като взе предвид заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от април 2006 г., октомври 2006 г., май 2007 г., октомври 2007 г., ноември 2007 г. и май 2008 г.,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 23 октомври 2007 г. относно споразуменията за икономическо партньорство(COM(2007)0635),
като взе предвид Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ), и по-специално член XXIV от него,
като взе предвид министерските декларации, приети по време на четвъртата сесия на министерската конференция на СТО на 14 ноември 2001 г. в Доха и шестата сесия на министерската конференция на СТО на 18 декември 2005 г. в Хонконг,
като взе предвид общата стратегия за подпомагане на търговията, приета от Съвета на Европейския съюз на 15 октомври 2007 г.,
като взе предвид доклада и препоръките на работната група по въпросите на подпомагането на търговията, приети от Общия съвет на СТО на 10 октомври 2006 г.,
като взе предвид декларацията на Организацията на обединените нации за хилядолетието от 8 септември 2000 г., в която се посочват Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) като критерии за премахване на бедността, установени колективно от международната общност,
като взе предвид ангажиментите на Общността относно официалната помощ за развитие (ОПР), посочени в консенсуса от Монтерей, приет на 22 март 2002 г. от Обединените нации на международната конференция за финансиране на развитието, в „Комюникето от Гленигълс“, прието от Г-8 на 8 юли 2005 г., в заключенията на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки в рамките на Съвета за СИП, приети на 27 май 2008 г. в Адис Абеба, както и в декларацията относно финансиране за развитието от Доха, приета на 2 декември 2008 г. от Обединените нации по време на втората международна конференция за финансиране на развитието по прегледа на изпълнението на консенсуса от Монтерей,
като взе предвид програмата за действие от Акра, приета на 4 септември 2008 г. от държавите, участващи в третия форум на високо равнище относно ефективността на помощта за развитие,
като взе предвид член 108, параграф 5 във връзка с член 103, параграф 2 от своя Правилник,
А. |
като има предвид, че тъй като не беше възможно да се сключи регионално споразумение с всички държави от Централна Африка преди края на 2007 г., на 17 декември 2007 г. Европейската общност и Камерун парафираха поетапно споразумение за икономическо партньорство; като има предвид, че споразумението беше подписано на 15 януари 2009 г. в Яунде; |
Б. |
като има предвид, че основните цели на споразумението, както при всички СИП, трябва да бъдат устойчивото икономическо и социално развитие и изкореняването на бедността, а също така и подкрепата за регионална интеграция и насърчаването на участието на икономиките на държавите от АКТБ в световната икономика; |
В. |
като има предвид, че Комисията продължава паралелно да води преговори за сключването на споразумение с всички държави от Централна Африка; |
Г. |
като има предвид, че следва да се отчита многообразието в икономическия и социалния профил на осемте централноафркански държави, шест от които са без излаз на море, а пет са сред най-слабо развитите страни и се ползват със свободен достъп до европейския пазар в рамките на програмата „Всичко освен оръжие“; |
Д. |
като има предвид, че е необходимо отварянето на тези държави за европейския износ да бъде съпроводено от помощ за развитие и от значителна техническа помощ; |
Е. |
като има предвид, че през октомври 2007 г. Комисията и държавите-членки на ЕС поеха ангажимент да предоставят поотделно всяка година допълнително 1 млрд. евро в рамките на програмата за подпомагане на търговията с цел да помагат на развиващите се страни да подобряват търговския си капацитет, независимо дали са подписали СИП или не са, и че следователно регионът на Централна Африка следва да получава справедлива част от тези суми; |
Ж. |
като има предвид, че досега се наблюдава ограничена конкуренция между икономиките на ЕС и Камерун, тъй като ЕС изнася предимно стоки, които не се произвеждат в Камерун, но са необходими за пряка консумация или като материали за влагане в местната промишленост като има предвид, че това не е така по отношение на селскостопанските стоки, където субсидиите на ЕС за износа представляват сериозно препятствие за производителите от АКТБ в селскостопанския и животновъдния сектор и в сектора на млякото и млечните продукти, като дестабилизират и често пъти разрушават както местните, така и регионалните пазари, поради което ЕС би следвало незабавно да прекрати всички видове субсидии за износа; като има предвид, че възможността за увеличаване на износа от ЕС за Камерун вследствие на временното споразумение за икономическо партньорство (ВСИП) не следва да възпрепятства местното и зараждащите се производства, тъй като СИП следва да допринасят за диверсификацията на икономиките на държавите от АКТБ; |
1. |
Подчертава, че тези споразумения могат да бъдат задоволителни единствено ако чрез тях бъдат постигнати следните цели: на държавите от АКТБ да се предоставя подкрепа за устойчиво развитие; да се насърчава участието им в световната търговия; да се укрепва процесът на регионализация; да се възобнови търговията между Европейския съюз и държавите от АКТБ и да се насърчава икономическата диверсификация на държавите от АКТБ; |
2. |
Подчертава по-специално първоначалната цел на тези споразумения, а именно развитието, намаляването на бедността и приноса за постигането на ЦХР; |
3. |
Изразява убеждението, че постигането на тези цели може да се осъществи чрез целенасочената защита на държавите от АКТБ от определени възможни отрицателни последици от прилагането на СИП чрез подпомагане, което им позволява да извличат действителна полза от търговските преференции, и насърчаване на тяхното икономическо и социално развитие; призовава Комисията и държавите-членки да предоставят увеличена и подходяща помощ с цел улесняване на икономическия преход след парафирането на ВСИП; |
4. |
Насърчава преговарящите страни да приключат преговорите през 2009 г., както е планирано; насърчава страните да вземат всички мерки, за да успеят да финализират всеобхватно СИП между държавите от АКТБ и Европейския съюз преди края на 2009 г., както е планирано; |
5. |
Признава, че съгласно правилата на СТО споразумение трябваше да се сключи до 31 декември 2007 г.; отбелязва обаче, че Комисията настоя за сключването на всеобхватни СИП преди тази дата, въпреки че ограничаването на споразумението само върху стоките би позволило да се спазят ангажиментите на Европейската общност към СТО; |
6. |
Счита, че исканото равнище на либерализиране на търговията от 80 % е тълкуване на член XXIV от ГАТТ, при което не се отчита достатъчно фактът, че ЕС преговаря с едни от най-бедните страни в света, с различия в степента им на развитие и чувствителни сектори; |
7. |
Признава ползите от подписването на ВСИП за износителите предвид разширяването на възможностите за износ в Европейския съюз след изтичането на срока на преференциалния режим по Споразумението от Котону на 31 декември 2007 г. и следователно, като се предотвратяват вредите, които са могли да бъдат причинени на износителите от АКТБ поради принудата да осъществяват дейността си в рамките на по-неблагоприятни системи за търговия; |
8. |
Приветства факта, че Европейският съюз предлага на държавите от АКТБ освободен от мита и квоти достъп до пазара в Европейския съюз за по-голямата част от продуктите в подкрепа на либерализирането на търговията между АКТБ и Европейския съюз; |
9. |
Изтъква, че ако споразумението бъде потвърдено, това ще изисква големи усилия, както и съществена помощ и техническа подкрепа от ЕС с цел модернизиране на камерунската икономика; |
10. |
Изразява убеждението, че въпреки привилегирования достъп до европейския пазар за селскостопанските продукти от Камерун, СИП не би могло предизвика развитие за селскостопанските продукти от Камерун, ако производственият капацитет не бъде укрепен и модернизиран чрез технически и финансови инвестиции; |
11. |
Отбелязва, че голямото различие между равнищата на обществените разходи за селскостопански субсидии между ЕС и икономиките от АКТБ поставя в неизгодно положение селскостопанските производители в държавите от АКТБ, като намалява конкурентоспособността им, както на местно, така и на международно равнище, тъй като продуктите им са в действителност по-скъпи; |
12. |
Следователно подкрепя одобрените изключения от тарифната позиция, отнасящи се до селскостопанските стоки и определени преработени селскостопански стоки, като се има предвид, че те се основават предимно на необходимостта от защита на зараждащите се производства или чувствителните продукти в тези държави; |
13. |
Счита, че с цел да се гарантира продоволствената сигурност на Камерун и на региона е необходимо да се прилага политика на подпомагане на местното селско стопанство в дългосрочен план, както и инструменти на търговската политика, които позволяват пазарно регулиране и защита на устойчивото семейно селско стопанство; счита, че не следва да се ограничава възможността за публична намеса в тази област; подчертава, че тези въпроси следва да се поставят в центъра на преговорите с цел да се осигури съгласуваността на търговската политика и всички политики на ЕС, свързани с независимостта по отношение на продоволствения суверенитет и правото на прехрана; |
14. |
Настоятелно призовава преговарящите по всеобхватните СИП да вземат всички необходими мерки за прозрачно управление на природните ресурси и да очертават необходимите най-добри практики, за да могат съответните държави да извличат максимална полза от такива ресурси; |
15. |
Призовава Комисията да изясни как средствата, които произтичат от заложения приоритет на разходи в рамките на увеличения бюджет за подпомагане на търговията, реално се разпределят в целия регион на АКТБ; |
16. |
Призовава делът на ресурсите за подпомагане на търговията да бъде определян и предоставян на ранен етап; подчертава, че тези средства следва да бъдат допълнителни ресурси, а не просто средства от ЕФР, предоставяни под друга форма, че те следва да са в съответствие с приоритетите на централноафриканския регион и че изплащането им следва да се извършва своевременно, прогнозируемо и в съответствие с графиците за изпълнение на националните и регионални стратегически планове за развитие; възразява срещу поставянето на всякакви условия по отношение на сключването на СИП при отпускането на европейски помощи и призовава Комисията да гарантира, че достъпът до средствата от 10-ия ЕФР не зависи от резултатите и темпото на преговорите; |
17. |
Изразява убеждението, че графикът за поемане на задължения и усвояване на средства от фондовете на ЕС следва да се спазва, както беше договорено в регионалните и национални индикативни програми, тъй като такива средства са от съществено значение за подкрепата на държавите от АКТБ в процеса на либерализация; |
18. |
Припомня многократно отправяните искания от страна на Европейския парламент за включване на ЕФР в бюджета на ЕС; отправя критика, че ЕФР се използва като първостепенен източник за финансиране на Регионалния фонд за СИП в момент, когато се очакваше допълнително финансиране; подчертава, че сумите, разпределяни в рамките на националната индикативна програма за Камерун и регионалната индикативна програма, са недостатъчни, за да се модернизира икономиката на Камерун, както би наложило подписването на СИП; |
19. |
Подчертава, че европейското финансиране трябва едновременно да подпомогне модернизирането на икономиките на държавите от АКТБ и компенсирането на загуби от митнически постъпления; призовава Комисията да посочи във възможно най-кратък срок методите си на изчисление на нетния фискален ефект на СИП; |
20. |
Настоява, че спазването на принципите на Парижката декларация за ефективност на помощите следва, наред с другото, да бъде движено от потребностите и следователно призовава държавите от АКТБ да заявят какви допълнителни средства по отношение на СИП са необходими, и по-специално във връзка с регулаторните рамки, предпазните мерки, улесняването на търговията, подкрепата за постигане на съответствие с международните санитарни и фитосанитарни стандарти и стандартите в областта на интелектуалната собственост и създаването на механизъм за наблюдение на СИП; |
21. |
Настоятелно призовава съответните държави да предоставят ясна и прозрачна информация относно икономическото и политическо положение и развитието в тези държави с цел подобряване на сътрудничеството с Комисията; |
22. |
Изтъква важността на вътрешнорегионалната търговия и необходимостта от умножени регионални търговски връзки с цел осигуряване на устойчив растеж в региона; подчертава важността на сътрудничеството и съгласуваността между различните регионални единици; |
23. |
Насърчава по-нататъшното намаляване на тарифите между развиващите се страни и регионалните групи, на които понастоящем се дължат от 15 до 25 % от търговската стойност, с цел допълнително насърчаване на търговията юг-юг, икономическия растеж и регионалната интеграция; |
24. |
Подчертава, че бъдещото СИП с Централна Африка в никакъв случай не трябва да застрашава сближаването или да отслабва регионалната интеграция на тези държави; |
25. |
Призовава Комисията да направи всичко възможно за възобновяването на преговорите относно програмата за развитие от Доха и да гарантира, че споразуменията за либерализиране на търговията продължават да насърчават развитието в бедните държави; |
26. |
Изразява убеждението си, че всеобхватните СИП следва да допълват споразумение относно програмата за развитие от Доха, а не да бъдат алтернатива за държавите от АКТБ; |
27. |
Счита, че несигурността, свързана с изхода от преговорите от Доха и уреждането на спора по отношение на бананите в СТО, изисква особено внимание и приоритетни действия от страна на Европейския съюз с цел да се гарантира бъдещето на сектора на търговията с банани в Камерун и в Централноафриканския регион; |
28. |
Приветства предвидените в споразумението предпазни мерки, но подчертава, че механизмите, предвидени за тяхното приемане, са сложни и биха могли да ограничат възможностите за прилагането им; призовава и двете страни да избягват ненужна употреба на тези предпазни клаузи; приканва Комисията да приеме, в рамките на продължаващите преговори за сключване на всеобхватно СИП, преразглеждане на включените във ВСИП предпазни клаузи, с цел да се гарантира тяхното подходящо, прозрачно и бързо използване, при условие, че са изпълнени критериите за прилагането им; |
29. |
Подчертава необходимостта от глобална оценка на въздействието на СИП след неговото прилагане от страна на националните парламенти, Европейския парламент и гражданското общество; призовава за възможност за преразглеждане на графика за либерализиране в случай на необходимост; |
30. |
Призовава да се подпомогне производството и износа на преработени продукти с по-висока добавена стойност, особено чрез опростяване и придаване на по-голяма гъвкавост на първоначалните правила, които следва да отчитат различията в промишленото развитие между ЕС и държавите от АКТБ, както и между самите държави от АКТБ; |
31. |
Потвърждава установяването на преходни периоди в рамките на ВСИП за малки и средни предприятия (МСП), за да могат те да се приспособят към промените, въведени от споразумението, и настоятелно призовава органите на съответните държави да продължат да подкрепят интересите на МСП в преговорите си за всеобхватно СИП; |
32. |
Призовава Европейския съюз да предостави по-голяма и адекватна помощ на органите в АКТБ и на частния сектор с цел улесняване на икономическия преход след подписването на ВСИП; |
33. |
Подчертава, че регионалното СИП не може просто да транспонира временното споразумение с Камерун; припомня, че Камерун не е показател за разнообразието на осемте държави от региона, които нямат същите приоритети и потребности по отношение на графика за либерализиране, преходните периоди и списъците с чувствителни продукти; призовава регионалното СИП да бъде с достатъчна гъвкавост, за да се отчетат тези особености; |
34. |
Счита, че настоящото предложение на централноафкриканския регион за либерализиране на 71 % от търговията си за период от 20 години, с подготвителен период от 5 години, не съответства на изискванията на СТО, в които се предвижда либерализиране на 80 % за период от 15 години; |
35. |
Препоръчва прилагането на гъвкав, асиметричен и прагматичен подход в продължаващите преговори за всеобхватно СИП; в тази връзка призовава Комисията да вземе предвид искането на централноафриканския регион, свързано с аспектите на развитието в споразумението; в това отношение приветства заключенията на Съвета по общи въпроси и външни отношения от май 2008 г.; |
36. |
Призовава Комисията да отговори без поставяне на условия и по гъвкав начин на исканията на държавите от АКТБ за преразглеждане на спорните въпроси във ВСИП, включително определението на „основно цялата търговия“; клаузата за най-облагодетелствана нация; задължения относно премахването на експортни такси, клаузата за изчакване и двустранните и специални предпазни мерки; |
37. |
Призовава, в случай че държавите от Централна Африка, които не са в състава на групата на най-слабо развитите страни, не желаят да подпишат СИП, Комисията да проучва всички възможности с цел да е възможно на тези държави да се предостави нова рамка за търговия в съответствие с правилата на СТО; |
38. |
Припомня, че СИП следва да съответстват на правилата на СТО, които нито изискват, нито забраняват ангажиментите за либерализиране на услугите или по т. нар. „сингапурски въпроси“; |
39. |
Призовава Комисията да не включва в СИП разпоредби, свързани с интелектуалната собственост, които биха съставлявали пречка за достъпа до основни лекарствени средства; призовава Европейския съюз да използва рамката на СИП, за да подпомага държавите от АКТБ да прилагат възможностите за гъвкавост, предвидени в декларацията от Доха относно Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост (ТРИПС) и общественото здраве; |
40. |
Подчертава, че СИП следва да включват по-подробни глави за развитие за постигането на ЦХР, както и за насърчаването и укрепването на основните социални права и правата на човека; |
41. |
Подчертава, че всяко всеобхватно СИП трябва също така да включва разпоредби по отношение на доброто управление, прозрачността на политическите дейности и правата на човека; |
42. |
Подчертава, че Парламентът следва редовно да бъде информиран и активно да участва в процеса на преговорите за СИП; в тази връзка посочва ролята на Парламента за упражняване на контрол и ранно предупреждение, както и желанието на членовете на ЕП да дадат тласък на по-задълбочен диалог между европейските институции и представителите на държавите от АКТБ и гражданското общество; |
43. |
Препоръчва в графика на Парламента, като се запазва известна степен на гъвкавост, да се отчитат становищата на парламентите на държавите от АКТБ относно резултатите от преговорите за СИП, преди Парламентът да дава своето одобрение; |
44. |
Призовава за подходящи и прозрачни механизми за наблюдение с ясна роля и влияние, с цел проследяване на въздействието на СИП, по-голямо участие на АКТБ и обширни консултации със заинтересованите страни; |
45. |
Подчертава по-специално решаващата роля на парламентите от АКТБ и недържавните участници в процеса на наблюдение и управление на СИП и отправя искане към Комисията да гарантира тяхното участие в продължаващите процедури на преговори; застъпва становището, че това налага изготвянето на ясен дневен ред за по-нататъшните преговори, който следва да бъде одобрен от държавите от АКТБ и Европейския съюз, както и да е основан на подход на участие; |
46. |
Счита, че е важно при прилагането на СИП да се установи подходяща система за наблюдение, координирана от съответната парламентарна комисия и с участието на членове на Комисията по международна търговия и Комисията по развитие, която да гарантира адекватно равновесие между запазването на водещата роля на комисията по международна търговия и цялостната съгласуваност относно политиките за търговия и развитие; застъпва становището, че тази парламентарна комисия следва да осъществява дейността си по гъвкав начин и активно да съгласува работата си със Съвместната парламентарна асамблея АКТБ и ЕС; счита, че наблюдението следва да започва след сключването на всяко временно СИП; |
47. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и на държавите от АКТБ, на Съвета на министрите АКТБ и ЕС, както и на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ и ЕС. |
(1) ОВ C 77 E, 26.3.2004 г., стр. 393.
(2) ОВ C 92 E, 20.4.2006 г., стр. 397.
(3) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 126.
(4) ОВ C 292 E, 1.12.2006 г., стр. 121.
(5) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(6) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 261.
(7) ОВ C 305 E, 14.12.2006 г., стр. 244.
(8) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 301.
(9) ОВ C 323 E, 18.12.2008 г., стр. 361.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0252.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/147 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Годишни доклади на Европейската инвестиционна банка и на Европейската банка за възстановяване и развитие за 2007 г.
P6_TA(2009)0185
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно годишните доклади на Европейската инвестиционна банка и на Европейската банка за възстановяване и развитие за 2007 г. (2008/2155(INI))
2010/C 117 E/25
Европейският парламент,
като взе предвид годишния доклад на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за 2007 г.,
като взе предвид годишния доклад на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) за 2007 г.,
като взе предвид членове 9, 266 и 267 от Договора за ЕО и Протокол № 11 за Устава на Европейската инвестиционна банка,
като взе предвид Споразумението за създаване ЕБВР от 29 май 1990 г.,
като взе предвид членове 230 и 232 от Договора за ЕО относно ролята на Съда на Европейските общности,
като взе предвид член 248 от Договора за ЕО относно ролята на Сметната палата,
като взе предвид Решение 2006/1016/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (1),
като взе предвид решението на Съда на ЕО от 6 ноември 2008 г. относно правното основание на Решение 2006/1016/ЕО (2),
като взе предвид Решение на Съвета 2008/847/ЕО от 4 ноември 2008 г. относно това, дали са подходящи държавите от Централна Азия съгласно Решение 2006/1016/ЕО за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (3),
като взе предвид Решение 97/135/ЕО на Съвета от 17 февруари 1997 г. относно участие на Европейската общност с допълнителни акции в капитала на Европейската банка за възстановяване и развитие в резултат на решението за неговото удвояване (4),
като взе предвид преглед 3 на капиталовите ресурси на ЕБВР през 2006 г. за периода 2006 - 2010 г.,
като взе предвид доклада на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно взетите и отпуснати заеми от Европейските общности през 2007 г. (COM(2008)0590),
като взе предвид своята резолюция от 22 април 2008 г. относно годишния доклад на Европейската инвестиционна банка за 2006 г. (5),
като взе предвид своята резолюция от 15 февруари 2007 г. относно годишния доклад на ЕИБ за 2005 г. (6),
като взе предвид своята резолюция от 16 януари 2003 г. относно дейностите на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) (7),
като взе предвид резолюцията на Парламентарната асамблея на Съвета на Европа от 24 юни 2008 г. относно Европейската банка за възстановяване и развитие: централен партньор за промяната в страните в преход,
като взе предвид Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (8) (Споразумение от Котону),
като взе предвид съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, на Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие: „Европейския консенсус“ (9),
като взе предвид заключенията на Съвета от 14 май 2008 г. относно инвестиционна рамка за Западните Балкани: засилване на съгласуваността на съществуващите финансови инструменти за региона с цел подпомагане на растежа и стабилността,
като взе предвид предложението на Комисията от 21 май 2008 г за регламент за изменение на Регламент (ЕО) № 1638/2006 от 24 октомври 2006 г. за определяне на общи разпоредби относно установяване на Европейски инструмент за съседство и партньорство (COM(2008)0308),
като взе предвид решението на Съда от 10 юли 2003 г. относно правомощията на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за разследване на дейността на ЕИБ (10),
като взе предвид Тристранното споразумение, сключено между Сметната палата, ЕИБ и Комисията относно формите на контрол, упражнявани от Сметната палата и предвидени в член 248, параграф 3 от Договора за ЕО, подновено през юли 2007 г.,
като взе предвид Меморандума за разбирателство между Комисията, ЕИБ и ЕБВР от 15 декември 2006 г. по отношение на сътрудничеството в Източна Европа и в Северен Кавказ, в Русия и в Централна Азия,
като взе предвид Меморандума за разбирателство, подписан на 27 май 2008 г. между Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка с оглед на задълбочаване на координирането на външните кредитни политики на Европейския съюз,
като взе предвид Меморандума, подписан на 16 септември 2008 г. от ЕИБ, Комисията и националните компетентни органи, относно участието в Европейския експертен център за партньорство между публичния и частния сектор,
като взе предвид корпоративния оперативен план за 2008—2010 г. на ЕИБ, одобрен от Съвета на директорите на 20 ноември 2007 г.,
като взе предвид обществените консултации, проведени от ЕИБ по повод декларацията на ЕИБ относно принципите и нормите, свързани с околната среда, и социалните принципи и норми от 2008 г.,
като взе предвид политиката в областта на околната среда и социалната политика на ЕБВР, одобрена от Съвета на директорите на 12 май 2008 г.,
като взе предвид оперативната политика на ЕБВР в областта на енергетиката, одобрена от Съвета на директорите на 11 юли 2006 г.,
като взе предвид прегледа в областта на енергетиката на ЕИБ, одобрен от Съвета на директорите на 31 януари 2006 г.,
като взе предвид информационната бележка на ЕИБ относно засиления принос на ЕИБ за енергийната политика на ЕС от 5 юни 2007 г., одобрена от Съвета на гуверньорите през юни 2007 г.,
като взе предвид заключенията на председателството на заседанието на Европейския съвет в Брюксел от 11 и 12 декември 2008 г. относно икономически и финансови въпроси,
като взе предвид доклада на ЕИБ от май 2008 г., озаглавен „Консултация с МСП 2007/2008: Резултати и заключения“, и последвалото модернизиране и укрепване на подкрепата на групата на ЕИБ за МСП на ЕС,
като взе предвид декларацията на ЕИБ относно принципите и нормите, свързани с околната среда, и социалните принципи и норми от 18 март 2008 г.,
като взе предвид заключенията на Съвета по икономически и финансови въпроси от 7 октомври 2008 г. и 2 декември 2008 г. относно ролята на ЕИБ за подкрепата за МСП,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 29 октомври 2008 г., озаглавено „От финансова криза към възстановяване: европейска рамка за действие“ (COM(2008)0706),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 26 ноември 2008 г., озаглавено „Европейски план за икономическо възстановяване“ (COM(2008)0800),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси и становището на Комисията по бюджетен контрол (A6-0135/2009),
А. |
като има предвид, че ЕИБ беше създадена през 1957 г. с Договора от Рим и че нейните акционери, държавите-членки, обезпечават капитал от 165 милиарда евро; |
Б. |
като има предвид, че от 1963 г. насам ЕИБ извършва операции извън Общността в подкрепа на външните политики на Общността; |
В. |
като има предвид, че ЕБВР беше създадена през 1991 г. и че нейните акционери включват 61 държави, Европейската общност и ЕИБ, които представляват записан капитал от 20 милиарда евро; |
Г. |
като има предвид, че държавите-членки, Европейската общност и ЕИБ заедно имат 63 % дялово участие в капитала на ЕБВР; |
Д. |
като има предвид, че според устава си ЕИБ има за цел да допринася чрез капиталовите пазари и своите собствени ресурси за балансираното и стабилно развитие на вътрешния пазар в интерес на Общността; |
Е. |
като има предвид, че при настоящите финансови сътресения, при огромната липса на ликвидност и кредити за предприятията, ЕИБ следва да играе важна роля в плановете за икономическо възстановяване на европейско равнище и на равнище държави-членки; |
Ж. |
като има предвид, че според устава си ЕБВР има за цел да допринася за икономическия прогрес и възстановяване, да благоприятства за прехода към отворена, пазарно ориентирана икономика и да подкрепя частната и предприемаческа инициатива в страните от Централна и Източна Европа, които се ангажират да зачитат и прилагат принципите на многопартийна демокрация, плурализъм и пазарна икономика; |
З. |
като има предвид, че следва да се подчертае и укрепи ролята на ЕИБ като емитент на облигации с висок рейтинг ААА за международните капиталови пазари; |
И. |
като има предвид, че ЕБВР, в съответствие с член 11 от Споразумението за създаване ЕБВР, е длъжна да осъществява поне 60 % от инвестициите си в частния сектор; |
Й. |
като има предвид, че в Споразумението за създаване на ЕБВР се предвижда, че Съветът на управителите прави преглед на основния капитал на банката през периоди не по-дълги от 5 години и че следващият преглед е предвиден за 2010 г.; |
К. |
като има предвид, че на 1 октомври 2008 г. бе създаден ръководен комитет от девет експерти, за да наблюдава и ръководи оценката от междинния преглед на външния мандат на ЕИБ за кредитиране в съответствие с Решение 2006/1016/ЕО; |
Л. |
като има предвид, че този междинен преглед следва да се извърши при тесни консултации с Парламента, въз основа на Решение 2006/1016/ЕО; |
М. |
като има предвид, че Решение 2006/1016/ЕО относно външния мандат на ЕИБ предвижда да бъдат предоставени кредити, възлизащи на 25,8 милиарда евро, за периода 2007-2013 г., разпределени по региони както следва: страни в процес на присъединяване, включително Хърватия и Турция: 8,7 милиарда евро; Средиземноморския регион – 8,7 милиарда; Източна Европа, Южен Кавказ и Руска федерация – 3,7 милиарда евро; Латинска Америка – 2,8 милиарда евро; Азия – 1 милиард евро; и Република Южна Африка – 0,9 милиарда евро; |
Н. |
като има предвид, че отпуснатите от ЕИБ заеми през 2007 г. в подкрепа на целите на политиките на ЕС възлизат на 47,8 милиарда евро, като 41,4 милиарда евро са били предназначени за Европейския съюз и държавите от ЕАСТ, а 6, 4 милиарда евро - за страните партньори или страните в процес на присъединяване; |
О. |
като има предвид, че операциите на ЕИБ по отпускане на кредити през 2007 г. по географски региони извън ЕС са както следва: Азия и Латинска Америка – 925 милиона евро, Източна Европа, Южен Кавказ и Русия – 230 милиона евро, Средиземноморски регион – 1 438 милиона евро, държави в предприсъединителен процес – 2 870 милиона евро; държави от АКТБ – 756 милиона евро и Южна Африка – 113 милиона евро; |
П. |
като има предвид, че годишният обем на дейност на ЕБВР за 2007 г. възлиза на 5,6 милиарда евро и включва 353 проекта в 29 държави в Централна Европа и Прибалтика (11), Югоизточна Европа (12), държави от западната част на ОНД и Кавказ (13), Русия и Централна Азия (14); |
Р. |
като има предвид, че инвестициите на ЕБВР в Русия нараснаха през 2007 г. и достигнаха 2,3 милиарда евро (като общият портфейл в Русия достигна 5,7 милиарда евро), обхващайки 83 проекта и съставлявайки 42 % от поетите годишни задължения на ЕБВР (в сравнение с 38 % през 2006 г.); |
С. |
като има предвид, че капиталовите инвестиции на ЕБВР нараснаха през 2007 г. от 1 милиард евро през 2006 г. на 1,7 милиарда евро през 2007 г. и делът на акционерния капитал в годишния обем на дейност нарасна от 20 % през 2006 г. на 30 % през 2007 г.; |
Т. |
като има предвид, че Съветът на управителите на ЕБВР взе решение на 28 октомври 2008 г., че Турция може да бъде бенефициер на инвестициите на ЕБВР и че ЕБВР предвижда да инвестира 450 милиона евро до края на 2010 г; |
У. |
като има предвид, че от 1965 г. насам ЕИБ е финансирала проекти в Турция и е инвестирала около 10 милиарда евро във всички ключови сектори на икономиката на тази страна; |
Ф. |
като има предвид, че в съответствие със Споразумението от Котону ЕИБ не само отпуска кредити от собствените си ресурси, но финансира също операции в страните от АКТБ от инструмент за рисково инвестиране, чиито средства са предоставени от Европейския фонд за развитие; |
Х. |
като има предвид, че стратегията на ЕИБ за финансиране следва да допринася за главната цел за развиване и консолидиране на демокрацията и правовата държава и за зачитането на правата на човека и спазването на международните споразумения в областта на околната среда, по които Общността или нейните държави-членки са страни; |
Ц. |
като има предвид, че Комисията, държавите-членки, страните партньори в рамките на Европейската политика на добросъседство, международните финансови институции и европейските регионални и двустранни финансови институции понастоящем си сътрудничат в рамките на Инструмента за инвестиционни облекчения в рамките на политиката на добросъседство, за да бъдат мобилизирани допълнителни средства за инфраструктурни проекти, главно в областта на енергетиката, транспорта и опазването на околната среда, на цялата територия, обхваната от Европейската политика на добросъседство; |
Ч. |
като има предвид, че групата на ЕИБ продължава активно да подкрепя МСП чрез заеми, както и чрез рисков капитал и гаранции по заеми, като последните две дейности се осъществяват чрез Европейския инвестиционен фонд; |
Цели и операции на ЕИБ
1. |
Приветства годишния доклад на ЕИБ за 2007 г., и по-специално във връзка с финансовите операции в Европейския съюз, насочени към шест приоритетни области: гарантиране на икономическо и социално сближаване; изпълнение на инициативата „Иновации 2010“; развиване на трансевропейски транспортни мрежи и мрежи за достъп; подкрепа за малките и средни предприятия; опазване и подобряване на състоянието на околната среда; и гарантиране на устойчива, конкурентоспособна и сигурна енергетика, както и към изпълнението на външния мандат на ЕИБ за кредитиране в трети страни; |
2. |
Приветства целта на ЕИБ да се насочи, наред с другото, към предизвикателствата на изменението на климата при операциите си по финансиране в Европейския съюз; припомня в тази връзка, че е необходимо да се разработят допълнителни екологосъобразни критерии за финансиране в съответствие със стратегическите цели на Европейския съюз за намаляване на емисиите на парникови газове; настоятелно призовава ЕИБ да съсредоточи кредитирането си в областта на енергетиката върху енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници и инвестициите в научноизследователската и развойна дейност в тези две сфери; освен това призовава ЕИБ да установи и да публикува методология за оценка на последствията за климата от финансираните проекти и набор от критерии за оценка, които дават възможност на ЕИБ да отхвърля проекти поради тяхното отрицателно въздействие върху изменението на климата; |
3. |
Отбелязва, че ЕИБ е единствената финансова институция, основана на Договора, и че мнозинството от дейностите й са съсредоточени върху проекти в държавите-членки, като тя трябва също така да играе все по-важна роля в трети страни, както се посочва в Решение 2006/1016/ЕО; |
4. |
Отбелязва, че при операциите си в трети страни ЕИБ е изпълнявала до настоящия момент политическите цели, определени от Съвета; счита, че дейността на ЕИБ по отпускане на заеми трябва да показва съгласуваност, в сферите й на компетентност, между държавите, простота в подхода между различните участници и инструменти на ЕС, гъвкавост в начините, по които Европейският съюз може да отговори на в голяма степен различните ситуации в отделните държави, съгласуваност с постигането на Целите на хилядолетието и отчетност както пред обществеността, така и пред Парламента, по отношение на използването и ефективността на използваните средства на ЕС; |
5. |
Отново изразява убеждението си, че инвестициите в обществения транспорт са важен аспект от европейския план за икономическо възстановяване; в тази връзка отново изразява убеждението си, че ЕИБ има потенциала да играе ключова роля в адаптирането на европейския транспорт към изискванията, свързани с опазването на околната среда; поради тази причина настойчиво призовава ЕИБ да увеличи съществено подкрепата си за железопътния транспорт, градския обществен транспорт, интермодалния транспорт и управлението на транспорта; |
6. |
Счита, че дейностите на ЕИБ следва да отразяват също така и целите и ангажиментите, поети от Европейския съюз в ООН (като Протокола от Киото); поради това призовава ЕИБ да докладва ежегодно на Парламента относно изпълнението на целите на ЕС и ООН при своите операции в развиващите се страни; |
7. |
Отбелязва със задоволство системно предприеманите съответни действия от страна на ЕИБ през последните години вследствие на препоръките на Парламента; препоръчва тези действия да бъдат представени на обществеността в контекста на годишния доклад на ЕИБ; |
8. |
Настойчиво призовава ЕИБ да осигури по-добър контрол и прозрачност по отношение на естеството и крайните получатели на своите общи заеми в подкрепа на МСП; |
9. |
Относно надзора над ЕИБ:
|
10. |
Приветства разработването и публикуването на секторните оперативни политики на ЕИБ в секторите на енергетиката, транспорта и водите, изготвени през 2007 г., и ги признава за важна стъпка към увеличаване на прозрачността на операциите на ЕИБ по кредитиране; |
11. |
Приветства прегледа на политиката на ЕИБ за оповестяване на информация, който се извършва с цел да се вземат предвид съответните разпоредби на регламента за Орхуската конвенция (15), приветства публикуването на обзорния доклад на ЕИБ за оценка на операциите за 2007 г. и насърчава ЕИБ да продължи да развива дейността на своята служба „Оценка на операциите“; |
12. |
Приветства преразглеждането на декларацията на ЕИБ относно принципите и нормите, свързани с околната среда, и социалните принципи и норми; счита, че ЕИБ следва да отдели достатъчни ресурси за изпълнение на преразгледаната декларация и да изготви доклад за нейното функциониране; |
13. |
Подчертава, че ЕИБ следва да прилага политика на „нулева търпимост“ по отношение на измамите и корупцията и в тази връзка приветства прегледа на нейната политика за борба срещу корупцията, изпирането на пари и финансирането на тероризъм; при все това изразява загриженост, тъй като тази политика изглежда остава до голяма степен пасивна; отново призовава ЕИБ, при осъществяването на тази своя политика да включи и мерки, насочени към:
|
14. |
Приветства съществуването на ad hoc комитет по етика (който се занимава основно с проблеми след прекратяване на трудовото правоотношение) и на независимо длъжностно лице, отговарящо за съответствието; въпреки това настоява да бъде информиран за статута и практическата работа на това лице; |
15. |
Приветства ЕИБ за подписването във Вашингтон през октомври 2007 г. на декларация за подхода в корпоративното управление на бързо развиващите се пазари; отбелязва, че тази декларация за подхода е подписана от институциите за финансиране на развитието и че това поставя корпоративното управление на челно място в дейностите им за устойчиво развитие в страните с бързоразвиващи се пазари; |
16. |
Изразява задоволство във връзка с одобрението на политиката на ЕИБ за механизма за подаване на жалби от управителния комитет на ЕИБ; въпреки това отново призовава ЕИБ да преразгледа своя вътрешен механизъм за оплаквания и да изготви нови насоки за механизма за обжалване, които да обхващат всички финансирани от ЕИБ операции; |
17. |
Отбелязва благоприятното становище на външния одитор и заключенията от годишния доклад на одиторския комитет; в контекста на настоящата финансова и икономическа криза отново призовава ЕИБ да изпълнява същите правила за финансов надзор, които са валидни за останалите кредитни учреждения, и да бъде подлагана на реален финансов контрол; |
Цели и операции на ЕБВР
18. |
Приветства годишния доклад на ЕБВР за 2007 г., и особено по отношение на факта, че операциите по инвестиране на ЕБВР са били насочени към страни, намиращи се в начален или междинен етап на преход, и приветства напредъка, осъществен от ЕБВР във финансирането на проекти в рамките на инициативата за устойчива енергетика, на чиито проекти в областта на енергетиката от интерес за ЕС следва да се дава приоритет; |
19. |
Отбелязва,че ЕБВР действа предимно в трети страни, но че продължава да има и някои важни операции в рамките на държавите-членки; |
20. |
Отбелязва освен това, че международните и регионални условия, в които ЕБВР осъществява дейността си, са много различни от обстановката през 1991 г. и че мандатът на ЕБВР трябва да бъде изпълняван в тази нова обстановка, тъй като ЕБВР отговаря на пазарните условия и насочва в по-голяма степен действията си на юг и изток; |
21. |
Признава също така, че условията за действие представляват все по-голямо предизвикателство, тъй като атмосферата в деловия свят е станала по-трудна: опитът на местните партньори намалява, а проблемите по въпроси, свързани с добросъвестността, се срещат по-често; |
22. |
Счита, че ЕБВР трябва да укрепи дейностите си по техническа помощ и консултиране, за да насърчава стандарти на добро управление и да гарантира адекватно управление на проектите на местно равнище в държавите, съседни на ЕС; |
23. |
Приветства напредъка на ЕБВР за въвеждане на интеграция на политиката за равнопоставеност на половете през 2008 г.; настоятелно призовава и двете банки да укрепят интеграцията на политиката за равнопоставеност на половете в своите институционални структури и външни политики; |
Сътрудничество между ЕИБ и ЕБВР, както и с други международни, регионални и национални финансови институции
24. |
Отбелязва, че във все по-голяма степен ЕИБ и ЕБВР финансират операции в едни и същи географски региони извън Европейския съюз, като Източна Европа, Южен Кавказ, Русия, Западните Балкани, а в близко бъдеще и в Турция; |
25. |
Изтъква, че в държавите, където оперират и двете банки, съществуват три различни видове сътрудничество между ЕИБ и ЕБВР: за Източна Европа съществува Меморандум за разбирателство, който предоставя на ЕБВР ръководната роля, а съвместното инвестиране се прилага като общо правило; в Западните Балкани има преминаване от конкурентни или паралелни операции към сътрудничество чрез обединяване на средствата; и, наскоро, както в случая с операциите по финансиране в Турция, споразумение, основаващо се на определянето на специфични и общи сфери на компетентност, като ръководната роля трябва да бъде определяна за всеки случай поотделно; |
26. |
Отбелязва, че целите, опитът и начинът на действие на двете банки са различни и не може да просто да се сложи разделителна линия между операциите по отпускане на кредити на публичния и частния сектор; посочва, че има все повече общи области, в които и двете банки развиват умения, като финансирането на МСП, енергетиката и изменението на климата, както и проектите по публично-частни партньорства (ПЧП); в това отношение подчертава необходимостта от по-интензивно сътрудничество; |
27. |
Счита, че дейностите на ЕИБ и ЕБВР в държавите, където оперират и двете банки, не трябва да са конкурентни, а по-скоро следва да се допълват въз основа на преимуществата, изпъкващи при сравнението между тях, както и да избягват разходите от дублирането за клиента; |
28. |
Затова препоръчва следното за постигане на по-добре структурирано сътрудничество между ЕИБ и ЕБВР в държавите, където и двете банки извършват дейност:
|
29. |
Препоръчва в дългосрочна перспектива акционерите на ЕИБ да разгледат възможността за увеличаване на дела на ЕИБ в ЕБВР, например в случай на увеличаване на капитала или в случай, че настоящ акционер на ЕБВР обмисля да се освободи от дела си в банката; счита, че в по-дългосрочен план това може да допринесе за по-добра съгласуваност на политиките и специализация на двете банки както от функционална, така и от географска гледна точка; |
30. |
Счита, че следва да бъде избягвано всяко припокриване на инструментите за външна помощ на Европейския съюз; призовава за по-интензивно сътрудничество с регионалните и националните институции или агенции в Европейския съюз, отговорни за развитието, за да се даде възможност за ефикасно финансиране чрез избягване на припокривания и дублиране и гарантиране на последователен подход, както и даване на по-голяма публичност на въздействието от дейността на ЕС; подкрепя възможността за взаимно делегиране и признаване на процедури в това отношение; |
31. |
Припомня значението на споразумението, предвидено в „Европейския консенсус“, което постановява, че следва да има засилване на синергичния ефект между програмите, подкрепяни от ЕИБ и други финансови институции и тези, финансирани от Общността, за да се гарантира максимално въздействие за държавите бенефициери; подчертава необходимостта при тези действия да се отчитат интересите на бенефициерите; |
32. |
Признава, че ЕИБ и ЕБВР трябва да работят съвместно с други международни или регионални финансови институции като Световната банка, Азиатската банка за развитие и Африканската банка за развитие, за да постигнат по-добър ефект в региони, които са по-отдалечени от Европейския съюз и за избягват нежелани припокривания и дублиране при дейностите по финансирането; въпреки това счита, че ЕИБ следва да играе доминираща роля за насърчаване на целите на Европейския съюз в областта на околната среда, социалната сфера и развитието сред многонационалните банки и институции за развитие; |
33. |
Отбелязва, че тези многонационални банки и институции за развитие имат положително въздействие върху развиващите се страни; счита за необходимо допълнително да се анализира тяхното въздействие и да се разгледат допълнителни дейности в контекста на целите и операциите на Европейския фонд за развитие (ЕФР); посочва, че финансирането на собственост върху земя при условия, свързани с екологичните и социални цели, би могло да бъде допустим инвестиционен разход съгласно мандата на ЕИБ, тъй като то е ключово за вътрешногенерираното развитие, особено в африканските държави; |
Глобалните финансови сътресения и последствията за ЕИБ и ЕБВР
34. |
Подчертава важната роля, която европейският план за възстановяване отдава на ЕИБ, особено относно по-интензивното финансиране на МСП в държавите-членки; приветства решението на ЕИБ да увеличи общия обем на кредитиране с 30 % ( 15 милиарда евро) през 2009 г. и през 2010 г. и решението за увеличаване на записания капитал на ЕИБ с 67 милиарда евро до 232 милиарда евро, в съответствие с Лисабонската стратегия; въпреки това, настоятелно призовава държавите-членки допълнително да увеличат капитала на ЕИБ, така че да се гарантира, че нейните възможности за кредитиране отговарят на средносрочните финансови нужди на промишлеността и деловите среди, когато е необходимо да се подкрепят екологосъобразни и устойчиви работни места; подчертава, че с тези допълнителни средства следва да се цели постигането на дългосрочно въздействие; счита, че увеличаването на отговорностите налага както подходящи човешки и финансови средства, така и увеличена прозрачност и отчетност на операциите на ЕИБ; |
35. |
Насърчава укрепването на споразуменията за споделяне на риска между търговските банки и ЕИБ при предоставяне на финансиране за МСП; призовава обаче за бдителност по отношение на използването от страна на търговските банки на отпусканите от ЕИБ заеми и за кодекс за поведение между търговските банки и ЕИБ в тази връзка; отбелязва също така, че списъкът на посредническите банки на ЕИБ се нуждае от осъвременяване; |
36. |
Счита, че ЕИБ и Комисията следва да ускорят изпълнението на проекти в държавите-членки, както и в секторите, които са най-силно засегнати от кризата; в това отношение счита за важно да се мобилизира експертният опит от програмите за техническо подпомагане като Jaspers, Jeremie, Jessica и Jasmine с оглед ускоряването на разпределянето на структурната помощ; |
37. |
Отбелязва, че Европейският съюз поиска от ЕИБ да ускори подкрепата за проектите за публично-частно партньорство (ПЧП) като отговор на финансовата криза; насърчава ЕИБ и ЕБВР да предприемат такива проекти само когато осъществяването им е на достъпна цена и носят реални ползи; в това отношение счита, че са необходими подобрения в практиките по отношение на разкриването на информация, съотношението качество-цена и оценката на икономическите възможности за изпълнение; |
38. |
Призовава държавите-членки изцяло да използват инструментите за рисков капитал, общи заеми и микрокредитиране, предлагани от програмите и схемите на ЕИБ; |
39. |
Отбелязва, че дейността на ЕИБ по вземане и отпускане на заеми както в Европейския съюз, така и извън него, е нараснала прогресивно и понастоящем е основният инструмент за заемане на средства и за кредитиране на равнище ЕС; отбелязва също така, че съществува голямо търсене, включително от страна на Азия, на облигации, емитирани от ЕИБ; поради това призовава ЕИБ, в качеството си на банка, водена от публичните политики, и нейните управители да увеличат максимално този потенциал за набиране на заемни средства, като продължат да емитират облигации – и по-специално доминирани от еврото облигации – на световните пазари, за да подкрепят дългосрочните цели на политиките и да смекчат забавянето на икономическия растеж в Европейския съюз и в съседните му страни; |
40. |
Призовава настоятелно Комисията и ЕИБ съвместно да проучат как ограничаването на кредитирането в реалната икономика може да бъде преодоляно с помощта на нови, новаторски финансови инструменти; |
41. |
Приветства решението на ЕБВР да увеличи своя годишен обем на дейност през 2009 г. с около 20 % до приблизително 7 милиарда евро, за да смекчи настоящата финансова и икономическа криза и отбелязва, че половината от допълнителните средства от 1 милиард евро за 2009 г. са целево предназначени за Централна и Източна Европа; |
42. |
Подчертава, че в настоящия период на затруднени условия на кредитиране ролята на двете банки става по-отчетлива както в Европейския съюз, така и извън него; призовава и двете банки да спазват ангажиментите си към трети държави дори в периоди на икономически затруднения; |
43. |
Предлага, след задълбочено проучване на въздействието на финансовата криза върху реалната икономика, ЕИБ да бъде приканена да увеличи своята подкрепа за новите държави-членки, освен това посочва значението на включването на частния сектор във възвръщането на стабилността на тези икономики; приветства засилената дейност на ЕБВР в новите държави-членки и новия съвместен план за действие за международните финансови институции в подкрепа на банковите системи и отпускането на кредити за реалната икономика в Централна и Източна Европа, приет от ЕБВР, ЕИБ, Европейския инвестиционен фонд и групата на Световната банка; препоръчва обаче да се преразгледа определението за държави „в преход“ и да се извърши своевременна оценка на оттеглянето на дейностите на ЕБВР в рамките на Европейския съюз; |
44. |
Отбелязва със задоволство, че уязвимостта на ЕИБ и ЕБВР към финансовите сътресения е доста ограничена, макар че през 2008 г.,вследствие на срива на капиталовите пазари, ЕБВР отчете загуба за пръв път през десетилетието. |
Последици от решението на Съда на ЕО за външния мандат на ЕИБ
45. |
Приветства решението на Съда на ЕО от 6 ноември 2008 г. относно правното основание на Решение 2006/1016/ЕО; |
46. |
Препоръчва бързо да се постигне споразумение между Парламента, Съвета и Комисията след това решение, така че да се гарантира, от една страна, че изцяло се зачитат изключителните права на Парламента, а от друга, че не се създава опасност от прекъсване на външните финансови операции на ЕИБ; подчертава обаче, че бързото споразумение е временно решение с точно определена крайна дата: междинният преглед през 2010 г.; |
47. |
Счита, че е от първостепенно значение да се приеме решение, заменящо Решение 2006/1016/ЕО, в съответствие с решението на Съда и признава, че извършваното в момента междинно преразглеждане на дейността по външно кредитиране, осъществявана от ЕИБ, и споразуменията за сътрудничество, което трябва да завърши през 2010 г., трябва да позволи истински задълбочени разисквания относно целите на Съюза и средствата, които той предоставя на ЕИБ, а Парламентът, в качеството си на съзаконодател, трябва да участва пълноценно в тези разисквания; приканва Комисията да вземе предвид изцяло препоръките, отправени в настоящата резолюция, при изготвянето на ново предложение за решение относно външния мандат на ЕИБ за кредитиране след междинния преглед; |
48. |
Препоръчва ръководният комитет да завърши работата си в началото на 2010 г. и приканва председателя на комитета да представи скоро след това заключенията на този комитет пред Парламента и Съвета; очаква заключенията на ръководния комитет и изисква той да взима под внимание препоръките, включени в резолюциите на ЕП, включително в настоящата резолюция, както и в предишните резолюции; настоява ръководният комитет редовно да информира Парламента относно осъществения напредък; |
*
* *
49. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на Европейската инвестиционна банка, на Европейската банка за възстановяване и развитие и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ L 414, 30.12.2006 г., стр. 95.
(2) Решение C-155/07, Европейски парламент срещу Съвет на Европейския съюз, все още непубликувано в Сборника съдебна практика на Съда.
(3) ОВ L 301, 12.11.2008 г., стр. 13.
(4) ОВ L 52, 22.2.1997 г., стр. 15.
(5) Приети текстове, P6_TA(2008)0132.
(6) ОВ C 287 E, 29.11.2007 г., стp. 544.
(7) ОВ C 38 E, 12.2.2004 г., стp. 313.
(8) ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.
(9) ОВ С 46, 24.2.2006 г., стр. 1.
(10) Дело C-15/00: Комисия на Европейските общности срещу Европейска инвестиционна банка, [2003] ECR I-7281.
(11) Хърватска, Чешката република, Естония, Унгария, Латвия, Литва, Полша, Словашката република и Словения.
(12) Албания, Босна и Херцеговина, България, Бивша югославска република Македония, Черна гора, Румъния и Сърбия.
(13) Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова и Украйна.
(14) Казахстан, Киргизка република, Монголия, Таджикистан, Туркменистан и Узбекистан.
(15) Регламент (ЕО) № 1367/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 6 септември 2006 г. относно прилагането на разпоредбите на Орхуската конвенция за достъп до информация, публично участие в процеса на вземане на решения и достъп до правосъдие по въпроси на околната среда към институциите и органите на Общността (ОВ L 264, 25.9.2006 г.,стр. 13).
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/157 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Бъдещето на автомобилната промишленост
P6_TA(2009)0186
Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно бъдещето на автомобилната промишленост
2010/C 117 E/26
Европейският парламент,
като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в Лисабон на 23 и 24 март 2000 г.,
като взе предвид Съобщението на Председателя на Комисията Barroso от 2 февруари 2005 г., озаглавено „Да работим заедно за растеж и работни места – нов старт за Лисабонската стратегия“ (COM(2005)0024),
като взе предвид заключенията на окончателния доклад на Групата на високо равнище „CARS 21“ от 12 декември 2005 г. и Заключенията на конференцията на високо равнище „CARS 21“ относно средносрочния преглед от 29 октомври 2008 г.,
като взе предвид своята резолюция от 15 януари 2008 г. относно „CARS 21“: Конкурентна нормативна рамка за автомобилостроенето (1),
като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в от 15 и 16 октомври 2008 г.,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 29 октомври 2008 г., озаглавено „От финансова криза към възстановяване: европейска рамка за действие“ (СOM(2008)0706),
като взе предвид Съобщението на Комисията до Европейския съвет от 26 ноември 2008 г., озаглавено „Европейски план за икономическо възстановяване“ (COM(2008)0800),
като взе предвид своята позиция, приета след първото четене на 17 декември 2008 г. с оглед приемането на Регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на стандарти за емисиите от нови леки пътнически автомобили като част от цялостния подход на Общността за намаляване на емисиите на CO2 от лекотоварните превозни средства (2),
като взе предвид изявленията на Съвета и на Комисията от 4 февруари 2009 г. относно въздействието на финансовата криза върху автомобилостроенето,
като взе предвид заключенията на Съвета по конкурентоспособност от 5 и 6 март 2009 г. относно автомобилната промишленост,
като взе предвид Съобщението на Комисията от 25 февруари 2009 г., озаглавено „В отговор на кризата в европейската автомобилна промишленост“ (COM(2009)0104),
като взе предвид заключенията от срещата на европейските министри на промишлеността със заместник-председателя на Комисията, г-н Günter Verheugen, относно положението в сектора на автомобилостроенето, състояла се на 16 януари 2009 г. в Брюксел,
като взе предвид статистическите данни, публикувани на 29 януари 2009 г. от Асоциацията на европейските производители на автомобили относно продажбите през 2008 г.,
като взе предвид член 103, параграф 4 от своя правилник,
А. |
като има предвид, че Европа е изправена пред изключителна и задълбочена финансова и икономическа криза и висока степен на безработица, със загуба на хиляди работни места във всички свързани отрасли на промишлеността; |
Б. |
като има предвид, че Европейският финансов пазар понастоящем не функционира нормално, по-специално що се отнася до неговите кредитни дейности; |
В. |
като има предвид, че европейската автомобилна промишленост и нейната верига от доставчици е особено засегната от настоящата криза, тъй като тя е ключов отрасъл на европейската икономика, допринасящ за заетостта, иновациите и конкурентоспособността на цялата икономика; |
Г. |
като има предвид, че сектора на автомобилостроенето в ЕС има структурен свръхкапацитет, и че през 2009 г. се очаква допълнителен значителен спад в търсенето на автомобили и вследствие на това спад в автомобилното производство, което неизбежно ще увеличи натиска, упражняван върху заетостта и равнищата на инвестициите в ЕС; |
Д. |
като има предвид, че европейският автомобилен отрасъл е най-големият частен инвеститор в изследователската и развойна дейност в Европейския съюз и че европейските производители на леки автомобили и на търговски превозни средства трябва да поддържат високи равнища на инвестициите в светлината на регулаторните и пазарните изисквания, по-специално с оглед гарантиране на преход към автомобилен парк с ниски емисии; |
Е. |
като има предвид, че законодателният пакет за възобновяемите енергии и изменението на климата, приет през декември 2008 г., ще изиграе фундаментална роля в насърчаването на „зелени“ инвестиции, насочени към спестяване на енергия в сектора на автомобилостроенето; |
Ж. |
като има предвид, че в европейската автомобилна промишленост са пряко и непряко заети 12 милиона работници, което е 6 % от заетото население на Европейския съюз, и че милиони от тези работни места са застрашени днес, че много от тях са висококвалифицирани работни места, които не бива да бъдат изгубени; |
З. |
като има предвид, че съществува значителен потенциал за създаване на работни места, чрез въвеждане на „зелени“ технологии в автомобилостроенето; |
И. |
като има предвид, че европейската автомобилна промишленост е ключова за икономиката на ЕС поради мултиплициращото й въздействие върху други отрасли и промишлености, и по-специално съществуването на стотици хиляди малки и средни предприятия (МСП); |
Й. |
като има предвид, че някои държави-членки започнаха да приемат мерки на национално равнище за подпомагане на автомобилната промишленост; |
К. |
като има предвид, че основна отговорност за справяне с кризата има самия промишлен отрасъл; |
Л. |
като има предвид, че Комисията понастоящем води преговори за допълнително либерализиране на търговията в рамките на кръга от преговори в Доха и за споразумение за свободна търговия с Южна Корея; |
1. |
Признава, че автомобилната промишленост е подложена на сериозен натиск от настоящата икономическа и финансова криза, като това се изразява особено в сериозен спад в търсенето на моторни превозни средства, но също така и в свръхпроизводствен капацитет, трудности за оценяване на кредитирането и структурни проблеми, предшествали кризата; |
2. |
Подчертава, че кризата е на европейско равнище; поради това обръща внимание върху важността на последователни и координирани инициативи между държавите-членки за европейското автомобилостроене и призовава за истинска европейска рамка за действие, която да даде конкретни насоки за начина, по който както ЕС, така и държавите-членки могат да предприемат необходимите решителни мерки; |
3. |
С нарастваща загриженост отбелязва, че някои краткосрочни мерки, приети на национално равнище от държавите-членки биха допринесли за изкривяване на конкуренцията в рамките на единния пазар, като в дългосрочен план нарушат конкурентоспособността, и следователно призовава държавите-членки да гарантират, че бъдещите мерки ще бъдат последователни, ефективни и координирани; |
4. |
В този контекст приветства временната рамка за оценка на държавните помощи, установена като част от европейския план за икономическо възстановяване; |
5. |
Приветства усилията на Комисията да намери ефективен политически отговор на затрудненията на дружеството General Motors Europe и на неговите доставчици, като координира усилията на съответните държави-членки, включително организирането на срещата на министрите на икономиката и промишлеността на държавите-членки, проведена на 13 март 2009 г. и търсенето на балансирано и справедливо решение на въпроса за правата на интелектуална собственост; |
6. |
Призовава Съвета и Комисията да ускорят, опростят и увеличат финансовата подкрепа за автомобилната промишленост, а именно посредством намесата на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и чрез отпускане на държавни гаранции за нисколихвените заеми; настоятелно приканва Съвета и Комисията да поискат опростяване на административните процедури при отпускането на заеми; счита, че финансовата подкрепа именно чрез предоставянето на заеми следва да помогне за насърчаване на търсенето на нови превозни средства, в полза на икономическия растеж, околната среда и безопасността по пътищата; |
7. |
Настоява за това, ЕИБ да отдели достатъчно внимание на МСП, свързани със сектора на автомобилостроенето, за да се запази техният достъп до кредити и настоятелно призовава държавите-членки да увеличат капацитета на ЕИБ за отпускане на заеми, така че да съответства на средносрочните финансови нужди на автомобилната промишленост; |
8. |
Настоява за това, че всички финансови или фискални инициативи, включително схемите за бракуване, трябва да поддържат и ускорят необходимата техническа трансформация на сектора, по-специално в областта на енергийната ефективност на двигателите и намаляването на емисиите в пълно съответствие с наскоро приетото законодателство; |
9. |
Отново заявява, че политиките както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, следва да допринесат за справянето с периода на възстановяване и преобразуване, който се налага при автомобилната промишленост и нейната верига на доставки поради много конкурентоспособната бизнес среда, и призовава отрасъла да разработи последователна бизнес стратегия и да прилага подобни корекции, подхождайки отговорно към обществото, при тясно сътрудничество със синдикатите; |
10. |
Подчертава необходимостта синдикатите да бъдат изцяло включени в дискусиите, които вече се водят и призовава Комисията да подкрепи един реален европейски социален диалог за тази промишленост, особено в контекста на настоящата криза; |
11. |
Призовава Комисията да гарантира възможно най-доброто използване на европейските фондове, които са на разположение за поддържане на работни места, като Кохезионния фонд, Структурния фонд, Социалния фонд или Фонда за приспособяване към глобализацията, в контекста на балансираното прилагане на всички „Лисабонски приоритети“, както и да улесни подобри и ускори достъпа до тези фондове; счита, че тези фондове следва да допринесат а схеми за обучение и преквалификация за работници в ранен стадий, където и когато трябва да се прилагат съкращения на работното време; |
12. |
Отново заявява, че автомобилната промишленост трябва да продължава да инвестира в програми за изследователска и развойна дейност, които дават най-добрите възможни решения по отношение на качеството, безопасността и постиженията в областта на опазване на околната среда за постигането на устойчива конкурентоспособна рамка, и следователно приканва Комисията в тази връзка да улесни, подобри и ускори достъпа до инструменти на ЕС за подпомагане на изследователската и развойна дейност и иновациите, като Седма рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие; |
13. |
Призовава Комисията да състави насоки и препоръки за мерки, които да насърчават съгласуван подход към обновяването на парка, като схеми за бракуване и други мерки за стимулиране на пазара, които имат краткосрочно положително въздействие върху потребителското търсене на нови моторни превозни средства, както и насочени към съживяването на пазара на автомобили на лизинг; призовава Комисията да наблюдава националните мерки, които вече се прилагат в този контекст, за да се избегнат нарушения на вътрешния пазар; |
14. |
Потвърждава необходимостта от задълбочаване на диалога и текущите преговори с трети държави и с основните търговски партньори на ЕС относно бъдещето на автомобилната промишленост, и следователно призовава Комисията да следи отблизо промените в положението в държавите, които не са членки на ЕС, а именно в САЩ и Азия, за да се гарантират равни условия на международно равнище, като се предотвратява прилагането на протекционистки и дискриминиращи мерки на световния автомобилен пазар; |
15. |
Призовава Комисията да осигури балансирани и справедливи договорености между Европейския съюз и Южна Корея преди сключването на споразумението за свободна търговия; |
16. |
Приветства процеса CARS 21, който установява дългосрочна промишлена политика на европейско равнище; призовава Комисията да продължи да прилага, наблюдава и преразглежда дългосрочния стратегически план с оглед да се гарантира бъдещата конкурентоспособност и устойчиво равнище на заетостта в европейското автомобилостроене; |
17. |
Призовава Комисията да приложи изцяло принципите за по-добро регулиране и следователно да извърши задълбочена оценка на въздействието на новото общностно законодателство по отношение на моторните превозни средства, в съответствие с препоръките на CARS 21, като по този начин предоставя правна сигурност и предвидимост в сектора на автомобилостроенето; |
18. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ C 41 E, 19.2.2009 г., стр. 1.
(2) Приети текстове, P6_TA(2008)0614.
Четвъртък, 26 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/161 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност
P6_TA(2009)0187
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно Бяла книга относно исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност (2008/2154(INI))
2010/C 117 E/27
Европейският парламент,
като взе предвид Бялата книга на Комисията от 2 април 2008 г., озаглавена „Исковете за обезщетение за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на Европейската общност“ (СOM(2008)0165) (Бяла книга),
като взе предвид своята резолюция от 25 април 2007 г. относно Зелената книга относно исковете за вреди при нарушаване на антитръстовите правила на ЕО (1),
като взе предвид Съобщението на Комисията от 13 март 2007 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за политика за защита на потребителите 2007-2013 г.: Увеличаване на правата на потребителите, повишаване на тяхното благосъстояние, осигуряване на ефективната им защита“ (COM(2007)0099),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за защита на конкуренцията, предвидени в членове 81 и 82 от Договора (2), Регламент (ЕО) № 773/2004 на Комисията от 7 април 2004 г. относно водените от Комисията производства съгласно член 81 и 82 от Договора за ЕО (3) и Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. за контрола върху концентрациите между предприятията (Регламент на ЕО за сливанията) (4),
като взе предвид съобщението на Комисията относно имунитета срещу глоби и за намаляването на техния размер при картели (5), както и Регламент (ЕО) № 622/2008 на Комисията от 30 юни 2008 г. относно провеждането на процедури за постигане на споразумение при дела за картели (6),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси и становищата на Комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите и Комисията по правни въпроси (A6-0123/2009),
A. |
като има предвид, че политиката в областта на конкуренцията повишава икономическия потенциал на Европейския съюз и значително допринася за постигането на целите на Лисабонската стратегия; |
Б. |
като има предвид, че Съдът на Европейските общности в свое решение определи, че отделни лица и предприятия могат да поискат обезщетение за вреди, настъпили поради нарушаване на правилата за конкуренция, с цел гарантиране на пълното действие на член 81 от Договора; |
В. |
като има предвид, че исковете за обезщетения за вреди са само един от елементите на една ефективна система за правоприлагане от страна на частни лица, и като има предвид, че алтернативните механизми за разрешаване на спорове като ефикасна алтернатива на механизмите за получаване на колективно обезщетение предлагат справедливо и бързо извънсъдебно решаване и следва да бъдат насърчавани; |
Г. |
като има предвид, че въпросите, разгледани в Бялата книга, се отнасят до всички категории претърпели вреди лица, всички видове нарушения на разпоредбите на членове 81 и 82 от Договора за ЕО и всички икономически сектори; |
Д. |
като има предвид, че всяко предложение в полза на създаването на механизъм за колективно обезщетение за нарушаване на правилата на Общността за конкуренцията следва да допълва, а не да заменя алтернативни форми на защита, които вече съществуват в някои държави-членки (например, представителни искове и „дела, представляващи прецедент“); |
Е. |
като има предвид, че частноправните искове за обезщетение за вреди трябва да са насочени към пълно компенсиране на претърпените вреди и че трябва да се съблюдават принципите, които възпрепятстват неоснователно обогатяване, като забраняват многократното обезщетяване както и като избягват наказателни обезщетения; |
Ж. |
като има предвид, че, въпреки че налагането на конкурентното право от Комисията и националните органи за защита на конкуренцията се квалифицира като публично право и въпреки че частните искове за обезщетение за вреди, предявени пред националните съдилища са рядкост, някои държави-членки са взели или ще вземат мерки, за да улеснят за частни лица предявяването на искове за обезщетение за вреди в случаите на нарушаване на правилата за конкуренция на ЕО; |
З. |
като има предвид, че предявяването на частноправни искове за обезщетение за вреди следва да допълва и подпомага прилагането на конкурентното право от страна на съответните органи, а не да го заменя, поради което трябва да се увеличи персоналният и финансов капацитет на органите за защита на конкуренцията, за да могат по-ефективно да преследват нарушенията в правилата на Общността за конкуренция; |
И. |
като има предвид, че, независимо от начина на разрешаване на даден спор, е изключително важно да бъдат установени процедури и предпазни мерки с цел да се гарантира справедливо отношение към всички страни, като същевременно се избягват злоупотребите със системата, каквито е имало в други правни системи, по-конкретно в САЩ; |
Й. |
като има предвид, че Комисията следва да спазва принципите на субсидиарност и пропорционалност по отношение на всяко предложение, което не попада в изключителната компетентност на Общността; |
1. |
Приветства Бялата книга и подчертава, че правилата на ЕО за конкуренцията и по-конкретно тяхното ефективно прилагане изискват лицата, претъпели вреди от нарушения на правилата на ЕО за конкуренцията да имат право на обезщетение за нанесените вреди; |
2. |
Констатира, че Комисията досега не е изложила, на каква правна основа ще се опират предложените от нея мерки и счита, че трябва да се обмисли определянето на правна основа за предложената намеса в националното процесуално право и правото в областта на вреди от извъндоговорна отговорност; |
3. |
Счита, че някои пречки за ефективното обезщетяване на лицата, претърпели вреди вследствие на нарушения на правилата на ЕО за конкуренция, като масови или разпръснати вреди, диспропорции в информацията и други проблеми при налагането на исковете за обезщетение за вреди съществуват не само в конкурентното право на ЕО, но и в други области, като напр. при отговорността на производителя и други искове, свързани с потребителите; |
4. |
Припомня, че отделните потребители, а също и малките предприятия, особено тези, които са претърпели спорадични и с относително ниска стойност вреди, често са възпирани от предявяване на индивидуални искове за обезщетение поради свързаните с това разноски, забавяния, несигурност, рискове и тежести; в този контекст подчертава, че колективните средства за защита, които позволяват обединяване на индивидуалните искове за обезщетение на вреди от нарушаване на правила на ЕО за конкуренция, и засилва способността на увредените за получаване на достъп до правосъдие, представлява важно средство за възпиране; в тази връзка приветства предложенията на Комисията за установяване на механизми за подобряване на колективните средства за защита, като същевременно се избягват прекомерен брой съдебни спорове; |
5. |
Посочва, че Генералната дирекция „Здравеопазване и потребители“ на Комисията в края на 2008 г. публикува резултатите от две проучвания по въпросите на колективните механизми за защита в държавите-членки и евентуалните пречки за вътрешния пазар, които се явяват в резултат от различията в законодателството на държавите-членки; посочва още, че Комисията публикува Зелена книга за възможните опции за действия в областта на законодателството за защита на потребителите и е обявила предстоящото публикуване на още една книга за политиката през 2009 г. подчертава, че мерките на равнище на Общността не би следвало да доведат до произволно и ненужно разпокъсване на националното процесуално право и поради това следва внимателно да се обмисли, дали и доколко следва да се избере хоризонтален или интегриран подход, за да се улеснят извънсъдебните споразумения и предявяването на искове за обезщетение на вреди; поради това призовава Комисията да започне проверка на евентуалната правна основа и възможността да се процедира по хоризонтален или интегриран начин, не непременно чрез хоризонтален инструмент, и междувременно да се въздържа от представянето на какъвто и да било механизъм за предявяване на колективен средства за защита от лицата, претърпели вреди от нарушения на правото на ЕО за конкуренция, без да е позволила на Парламента да участва в приемането му в хода на процедурата по съвместно вземане на решение; |
6. |
Отбелязва, че исковете за обезщетения на вреди от нарушенията на правото на ЕО за конкуренция следва да бъдат разглеждани последователно с други нарушения доколкото е възможно, счита, че хоризонтален или интегриран подход би могъл да обхване процесуалните правила, общи за механизмите за колективни средства за защита в различни правни области и подчертава, че този подход не бива да отлага или предотвратява разработването на предложения и мерки, определени като необходими за пълното прилагане на правото на ЕО за конкуренция; освен това отбелязва по-задълбочения анализ на гражданско-правните средства за защита във връзка с конкурентното право и модерната мрежа на органите за защита на конкуренцията и на Европейската мрежа по конкуренция, и счита поне по отношение на някои въпроси, че това оправдава бързите действия, като се вземе предвид, че някои от предвидените мерки могат да бъдат разширени до области, които не са свързани с правото за конкуренция; счита, че такива секторни мерки биха могли вече да бъдат предложени с оглед специфичните особености и трудности, с които се сблъскват лицата, претърпели вреди от нарушения на правото на ЕО за конкуренция; |
7. |
Отбелязва, че за ответниците е желателно постигането на окончателно споразумение, с оглед на намаляването на несигурността и прекомерния икономически ефект, който може да се отрази върху служителите, доставчиците, подизпълнителите и други добросъвестни страни; призовава за оценка и евентуално въвеждане на процедура за извънсъдебни споразумения за масови искове, която може да бъде инициирана или от страните преди предявяването на иск или по нареждане на съда, пред който е предявен искът; счита, че такава процедура следва да има за цел разрешаването спора по извънсъдебен ред, след получаването на одобрение съдебен орган на споразумение, което може да бъде обявено за задължително за всички претърпели вреди лица, които са участвали в процедурата; подчертава, че тази процедура не трябва да води до неоправдано удължаване на производството, нито да насърчава несправедливото уреждане на исковете; призовава Комисията да потърси начини за постигане на по-голяма сигурност, включително като прецени, дали от евентуални последващи ищци следва по принцип да може да се очаква да се възползват от обезщетение, не по-голямо от резултата от такава извънсъдебна процедура; |
8. |
Счита, че на преките или косвени клиенти в хода на единичен или последващ иск за предявяване на техните претенции следва да е на разположение възможността за индивидуален, колективен или представителен иск, който би могъл да бъде предявен под формата на „иск, представляващ прецедент“, но, с цел да се избегнат многократните искове във връзка с едно и също нарушение от една и съща страна, изборът на един такъв иск следва да попречи на тази страна да участва в друг процес, независимо дали едновременно или впоследствие; счита, че в случай че отделните страни предявят отделни искове, следва да се направи опит за съединяване тези искове или за разглеждането им при определена последователност; |
9. |
Изразява становището, че за да се избегне злоупотреба с процесуални права, държавите-членки следва да предоставят на разположение правото за предявяване на представителни искове на признати представителни структури като Омбудсмана или на квалифицирани организации като сдружения на потребителите, съгласно член 3 от Директива 98/27/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г. относно исковете за преустановяване на нарушения с цел защита на интересите на потребителите (7), и че следва по предимно да се обмисли оправомощяване аd-hoc за такива представителни искове на търговски сдружения, които се занимават с предявяване на искове за обезщетения за вреди от страна на предприятия; |
10. |
Изисква, само ясно определена ограничена група от лица да имат право да участват в колективни искове за обезщетение, и определянето на членовете на тази група в случай на колективен иск с право на участие, както и определянето на членовете в случай на представителен иск, внесени от квалифицирани организации, които са били оправомощени предварително или за конкретен случай, трябва да стане в ясно определен период без излишно забавяне, като се спазва съществуващото законодателство, което предвижда по-късна дата; подчертава, че трябва да бъдат компенсирани само действително претърпените вреди; подчертава, че случай на успешен иск, търсеното обезщетение трябва да бъде изплатено на определения кръг от лица или на посочени от тях трети лица, а квалифицираната организация може да получава само компенсация за разноските, които е направила за предявяването на иска, като не може пряко или косвено да бъде посочена като лице за получаване на обезщетението за вреди; |
11. |
Подчертава, че в случай на успешно предявен единичен иск не е изключено последващо производство за нарушаване на правилата на ЕО за конкуренция; подчертава още веднъж, че за да се насърчат предприятията да обезщетяват лицата, претърпели вреди в резултат на незаконни действия, възможно най-бързо и ефикасно, органите за защита на конкуренцията се призовават да вземат предвид подобни обезщетения, вече изплатени или предстоящи за изплащане, при определянето на размера на глобите, които да бъдат наложени на предприятието нарушител; отбелязва, че това все пак не бива да пречи нито на правото на увреденото лице на пълна компенсация за претърпените вреди, нито на необходимостта да се поддържа възпиращата цел на глобите, и че това не бива да води до продължителна несигурност за предприятията в процеса на постигане на споразуменията; призовава Съвета и Комисията изрично да включат в Регламент (ЕО) № 1/2003 принципите за налагане на глоби и допълнително да усъвършенстват и конкретизират тези принципи, с цел те да съответстват на общите правни принципи; |
12. |
Отбелязва, че на предварителен етап следва да се извърши prima facie оценка на предимствата на колективния иск и подчертава, ищците по колективни искове за обезщетения не бива да бъдат поставени в по-изгодно или по-неизгодно положение от индивидуалните ищци; призовава в рамките на колективните механизми за защита да се прилага принципът, съгласно който страната, която предявява иск, трябва да предостави доказателства по иска, ако приложимото национално законодателство не предвижда облекчения в доказателствената тежест или не улеснява достъпа до информация и доказателства, намиращи се у ответника; |
13. |
Призовава от Комисията да се изиска, в хода на последващи разследвания да позволи на лицата претърпели вреди от нарушения на правилата на ЕО за конкуренция да получат достъп до информацията, необходима за предявяване на иск за обезщетение за вреди и подчертава, че член 255 от Договора за ЕО и Регламент (ЕО) № 1049/2001 предвиждат право на достъп до документи на институциите, които могат да откажат достъп само при условията, посочени в този регламент и по-специално в член 4 от него; поради това счита, че Комисията трябва да тълкува Регламент (ЕО) № 1049/2001 съответно, или да предложи неговото изменение; подчертава, че когато органите предоставят достъп до документите, трябва да се обръща особено внимание на защитата на търговската и дружествената тайна на ответника или на трети страни и отбелязва, че са необходими насоки по отношение на обработването на заявления за освобождаване от глоби или за намаляване на техния размер; |
14. |
Изразява становището, че националният съдебен орган не следва да бъде обвързан от решението на национален орган за защита на конкуренцията на друга държава-членка, без това да засяга задължителната сила на решенията, приети от член на Европейската мрежа по конкуренция, в приложение на членове 81 и 82 от Договора по същия въпрос; отбелязва, че обучението и програмите за обмен следва да водят до конвергенция на решенията, така че приемането на решения на друг органи за защита на конкуренцията да се превърне в норма; |
15. |
Подчертава, че виновно действие трябва винаги да бъде предпоставка за предявяване на иск за обезщетение за вреди и следователно нарушението на правилата на ЕО за конкуренция трябва да е било извършено поне по небрежност, освен ако не оборима или необорима презумпция за вина в случай на нарушение на правилата на ЕО за конкуренция, като се гарантира последователно и хармонизирано прилагане на правото в областта на конкуренцията; |
16. |
Приветства факта, че обезщетението е насочено към възстановяване на загубите и на пропуснатите ползи заедно с допълнителните такси и лихвите и изисква определянето на понятието за вреди по отношение на колективните механизми за защита на равнище на Общността; |
17. |
Приветства дейността на Комисията при разработването на една незадължителна рамка с насоки за определяне на размера на вредите, която би било полезно да включва насоки относно информацията, която се изисква за извършване на изчисленията и тяхното прилагане към механизмите за използване на алтернативни способи за разрешаване на спорове, когато това е възможно; |
18. |
Отбелязва, че разработването на общ подход на Общността по отношение на прехвърляне на надвзетите суми и одобрява, че по принцип възражението трябва да бъде доказано от нарушителя, като в този случай националните съдебни органи могат да използват утвърдени национални правила за установяване на причинно-следствената връзка и определянето на отговорността, за да се достигне до справедливо решение в отделния случай; препоръчва да се предложат насоки за размера, до който непреките купувачи, и по-конкретно последният непряк купувач, може да се основават на оборимата презумпция, че незаконните допълнителни такси са прехвърлени изцяло на нивото на този непряк купувач; |
19. |
Приветства факта, че в случай на продължителни и повторни нарушения срокът на давност следва да започне да тече от момента на преустановяване на нарушението или когато от увреденото лице е разумно да се очаква да знае за нарушението, като се взема по-късната от двете дати; подчертава, че разпоредбите относно срока на давност също така служат на правната сигурност и следователно в случай, че не е предявен публично-правен или частно-правен иск, трябва да важи един срок на давност от пет години; в допълнение приветства факта, че за единични искове продължителността на срока на давност следва да бъде определян в съответствие с националното право и изисква това да важи и в случаите на последващи искове; отбелязва, че разпоредбите на държавите-членки, уреждащи спирането или прекъсването на давността не трябва да бъдат незасегнати; |
20. |
Приветства факта, че държавите-членки следва да определят свои собствени правила относно разпределянето на разноските; счита че, държавите-членки трябва сами да преценят, дали да гарантират, че неравномерното разпределение на ресурсите между ищеца и ответника в съдебното производство не представлява пречка за предявяването на добре обосновани искове за обезщетения за вреди и отбелязва, че достъпът до правосъдие трябва също така да бъде балансиран със засилени мерки за предотвратяване на злоупотреби под формата на, например, необосновани, злонамерени или „изнудвачески“ искове; |
21. |
Отбелязва, че прилагането на програмата за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер допринася решително за разкриване на картели и по този начин изобщо прави възможно предявяването на частно-правни искове за обезщетения за вреди и призовава за проучване на начини за поддържане на привлекателността на програмата за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер; подчертава, че въпреки значението на програмата за освобождаване от глоби или намаляване на техния размер, се противопоставя категорично на пълното освобождаване на съдействащия свидетел от солидарна отговорност, тъй като това противоречи на системата и накърнява интересите на много лица, претърпели вреди от нарушения н правилата на ЕО за конкуренция; |
22. |
Призовава Комисията, с оглед да не се подкопава, а да се благоприятства правото на лицата, претърпели вреди, да предявяват искове за обезщетение на вреди, на първо място да избягва да прекратява производствата, свързани с картели и конкуренция, като доведе по-значителните от тях до подходящ край с еднозначно решение; |
23. |
Изрично отбелязва, Парламентът трябва да участва във всеки проект на законодателство в областта на колективните средства за защита чрез процедурата за съвместно вземане на решения; |
24. |
Призовава всяко законодателно предложение да бъде предшествано от независим анализ на разходите и ползите; |
25. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки и на социалните партньори на общностно равнище. |
(1) ОВ C 74 Е, 20.3.2008 г., стр. 653.
(2) ОВ L 1, 4.1.2003 г., стp. 1.
(3) ОВ L 123, 27.4.2004 г., стр. 18.
(4) ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.
(5) ОВ C 298, 8.12.2006 г., стр. 17.
(6) ОВ L 171, 1.7.2008 г., стр. 3.
(7) ОВ L 166, 11.6.1998, стр. 51.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/166 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия
P6_TA(2009)0189
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия (2008/2135(INI))
2010/C 117 E/28
Европейският парламент,
като взе предвид Съвместния план за действие за стратегическо партньорство между Индия и ЕС от 7 септември 2005 г. и по-специално раздела относно развитието на търговията и инвестициите, както и неговата преработена версия,
като взе предвид съвместната декларация от Четвъртата бизнес среща на Върха между ЕС и Индия, проведена на 29 ноември 2003 г., и по-специално съвместната инициатива на ЕС и Индия за засилване на търговията и инвестициите,
като взе предвид заключенията от Деветото заседание на кръглата маса Индия-ЕС в Hyderabad на 18-20 септември 2005 г.,
като взе предвид доклада на групата на високо равнище ЕС-Индия относно търговията от Седмата среща на високо равнище между ЕС и Индия, проведена в Хелзинки на 13 октомври 2006 г.,
като взе предвид съвместната декларация от Деветата среща на високо равнище между ЕС и Индия, проведена в Марсилия на 29 септември 2008 г.,
като взе предвид съвместната декларация от Деветата бизнес среща на високо равнище между ЕС и Индия, проведена в Париж на 30 септември 2008 г.,
като взе предвид решението на Световната търговска организация (СТО) по отношение на Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуалната собственост (ТРИПС) и общественото здраве, прието на 29 ноември 2005 г.,
като взе предвид своята позиция от 1 декември 2005 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за предоставяне на принудителни лицензи за патенти, свързани с производството на фармацевтични продукти за износ в държавите с проблеми в областта на общественото здраве (1),
като взе предвид Меморандума за разбирателство относно двустранно сътрудничество между Службата на генералния контрольор по въпросите на патентите, дизайните и търговските марки и Европейската патентна служба, подписан на 29 ноември 2006 г.,
като взе предвид насоките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) относно многонационалните предприятия, както и Тристранната декларация на Международната организация на труда (МОТ) относно многонационалните предприятия и социалната политика,
като взе предвид съобщението на Комисията от 22 март 2006 г., озаглавено „Прилагане на партньорството за растеж и работни места: Да направим Европа отличен пример по въпросите на корпоративната социална отговорност“ (COM(2006)0136),
като взе предвид статистическата информация на ОИСР относно трудовата заетост 2008/2007 г.,
като взе предвид съобщението на Комисията от 5 февруари 2008 г., озаглавено „Специално място за децата във външните действия на ЕС“ (COM(2008)0055),
като взе предвид споразумението от 2004 г. между САЩ и Индия: „Следващата стъпка към стратегическо партньорство“ и Споразумението за използване на ядрената енергия за мирни цели, договорено по време на посещението на президента George W. Bush в Индия на 2 март 2006 г.,
като взе предвид своята резолюция от 4 април 2006 г. относно оценката на кръга преговори от Доха след Министерската конференция на СТО в Хонконг (2),
като взе предвид Министерската декларация от Четвъртата сесия на Министерската конференция на СТО, приета на 14 ноември 2001 г. в Доха, и по-специално параграф 44 относно специалното и диференцираното третиране (СДТ),
като взе предвид срещата на високо равнище по въпросите на енергетиката между ЕС и Индия, проведена в Ню Делхи на 6 април 2006 г.,
като взе предвид Третата среща по въпросите на енергетиката между ЕС и Индия, проведена на 20 юни 2007 г.,
като взе предвид своята резолюция от 29 септември 2005 г. относно отношенията между ЕС и Индия: Стратегическо партньорство (3),
като взе предвид проучването относно клаузите за правата на човека и демокрацията в международните споразумения на ЕС, поръчано от парламентарната подкомисия по правата на човека (4),
като взе предвид съобщението на Комисията от 4 октомври 2006 г., озаглавено „Глобална Европа: Конкурентоспособност в световен мащаб. Принос към стратегията на ЕС за растеж и работни места“ (COM(2006)0567),
като взе предвид доклада на Комисията за 2007 г. относно изземванията на фалшифицирани стоки на външните граници на ЕС, извършени от митническите органи, публикуван на 19 май 2008 г.,
като взе предвид качествения анализ на евентуално споразумение за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Индия, извършен от Центъра за анализ на регионална интеграция в Съсекс,
като взе предвид икономическия анализ на икономическото въздействие от евентуално споразумение за свободна търговия между ЕС и Индия, поръчан от Центъра за прогнозни проучвания и международни данни (CEPII) и от Центъра за инициативи и европейски изследвания за Средиземноморския регион (CIREM), от 15 март 2007 г.,
като взе предвид доклада за глобалния анализ и междинния проектодоклад относно оценката на въздействието на ССТ между Европейския съюз и Република Индия върху устойчивостта на търговията, извършена от ECORYS,
като взе предвид своята резолюция от 28 септември 2006 г. относно икономическите и търговските отношения на Европейския съюз с Индия (5),
като взе предвид своята резолюция от 12 юли 2007 г. относно споразумението ТРИПС и достъпа до лекарствени продукти (6),
като взе предвид своята резолюция от 14 февруари 2006 г. относно клаузата за правата на човека и демокрацията в споразуменията на Европейския съюз (7),
като взе предвид своята резолюция от 1 февруари 2007 г. относно състоянието на човешките права на далитите в Индия (8),
като взе предвид своята резолюция от 22 май 2007 г. за Глобална Европа — външни аспекти на конкурентоспособността (9),
като взе предвид своята резолюция от 4 септември 2008 г. относно търговията с услуги (10),
като взе предвид своята резолюция от 10 юли 2008 г. относно твърденията за масови гробове в индийската част на Кашмир (11),
като взе предвид своята резолюция от 24 септември 2008 г. относно подготовката на срещата на високо равнище между ЕС и Индия (Марсилия, 29 септември 2008 г.) (12),
като взе предвид стратегическия документ за Индия за 2007–2013 г.,
като взе предвид посещението на делегация на Европейския парламент (съставена от членове на парламентарната Комисия по международна търговия) в Ню Делхи през ноември 2008 г.,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по международна търговия и становищата на Комисията по външни работи и на Комисията по развитие (A6-0131/2009),
A. |
като има предвид, че Европейският съюз следва да продължи да дава приоритет на основаната на правила многостранна търговска система, установена от СТО, която предлага най-добрите перспективи за лоялна и справедлива международна търговия чрез установяване на подходящи правила и гарантиране спазването на тези правила; |
Б. |
като има предвид, че успешно и балансирано осъществяване на Плана за развитие от Доха (ПРД) е от ключово значение както за Европейския съюз, така и за Индия и, като има предвид, че това споразумение не изключва двустранно споразумение СТО+, което може да има допълващ характер по отношение на многостранните правила; |
В. |
като има предвид, че политическите отношения с Индия се основават на стратегическото партньорство от 2004 г., на съвместния план за действие от 2005 г., приет на срещата на високо равнище ЕС-Индия през септември 2005 г. и преразгледан на Деветата среща на високо равнище ЕС-Индия в Марсилия, и на споразумението за сътрудничество от 1994 г.; като има предвид, че ССТ следва да се основава и разширява на базата на сътрудничеството, което вече е предвидено в член 24 от споразумението за сътрудничество; |
Г. |
като има предвид, че Европейският съюз е най-големият източник на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) в Индия с инвестиции, възлизащи на 10,9 милиарда (10 900 000 000) евро, инвестирани през 2007 г.; и като има предвид, че Европейският съюз е допринесъл за 65 % от целия приток на ПЧИ в Индия през 2007 г.; като има предвид, че ПЧИ от Индия в Европейския съюз са нараснали от 500 милиона евро през 2006 г. до 9,5 милиарда евро през 2007 г.; |
Д. |
като има предвид, че през 2000 г. Индия беше 17-тият по важност търговски партньор на Европейския съюз, а през 2007 г. се класира на девето място; като има предвид, че между 2000 и 2006 г. търговията на ЕС с Индия със стоки е нараснала с около 80 %; |
Е. |
като има предвид, че търговският режим на Индия и нейната регулаторна среда са все още относително рестриктивни; като има предвид, че през 2008 г. Световната банка постави Индия на 122-ро място (от 178 икономики) по отношение на условията за осъществяване на стопанска дейност; |
Ж. |
като има предвид, че в Доклада за човешкото развитие на Програмата за развитие на ООН за 2007/2008 г. Индия заема 128-мо място по индекса на човешко развитие (от 177 държави), като 35 % от населението на Индия живее с по-малко от 1 щатски долар на ден и 80 % - с по-малко от 2 щатски долара на ден; като има предвид, че Индия заема 62-ро място по индекса на човешка бедност за развиващи се държави измежду 108 развиващи се държави, за които индексът е изчислен; като има предвид, че Индия е с един от най-високите проценти на използване на детски труд; |
З. |
като има предвид, че икономическото неравновесие между отделните щати на Индия и следователно неравномерното разпределение на благата и националния доход изискват приемането на разумни допълващи икономически политики, включително данъчна хармонизация и насочване на усилията за изграждане на капацитет в най-бедните щати, като им се предостави възможност да използват фондове; |
И. |
като има предвид, че Индия е най-големият единичен бенефициер по схемата на Общата система за преференции (GSP); като има предвид, че преференциалният внос в Европейския съюз от Индия достигна стойност от 11,3 милиарда евро през 2007 г. в сравнение с 9, 7 милиарда евро през 2006 г.; |
Й. |
като има предвид, че и двете страни отново потвърждават своя ангажимент за тарифни отстъпки, допълнителна либерализация на установяването и търговията с услуги; |
К. |
като има предвид, че е необходимо достъпът до пазара да бъде придружен от прозрачни и адекватни правила и стандарти с цел да се гарантират ползите от либерализацията на търговията; |
Л. |
като има предвид, че достъпът до пазара е възпрепятстван от нетарифни бариери пред търговията (НБТ) като изисквания за здраве и безопасност или технически пречки, количествени ограничения, процедури за оценка на съответствието, механизми за търговска защита, митнически процедури, вътрешно данъчно облагане и неуспешно възприемане на международни норми и стандарти; |
M. |
като има предвид, че следва да се обърне още повече внимание на елементите за признаване, подходяща и ефективна защита, прилагане и налагане на правата върху интелектуалната собственост, включително патенти, търговски марки или марки за услуги, авторски и сродни права, географски указания (включително марки за произход), промишлен дизайн и топология на интегрални схеми; |
Н. |
като има предвид, че Индия е един от основните източници на фалшифицирани медикаменти, иззети от митническите служби на държавите-членки (30 % от общия обем); като има предвид, че медикаментите под необходимия стандарт или фалшифицираните такива благоприятстват лекарствената резистентност и увеличават заболеваемостта и смъртността; |
О. |
като има предвид, че член 1, параграф 1 от Споразумението за сътрудничество разпорежда съблюдаване на човешките права и демократичните принципи; като има предвид, че това съставлява съществен елемент от ССТ; |
П. |
като има предвид, че според индекса на глада в световен мащаб за 2008 г. Индия заема 66-то място от общо 88 държави (развиващи се държави и държави в преход); като има предвид, че индексът на глада в Индия показва, че нито един щат в Индия не попада в категорията „ниско равнище на глад“ или „средно равнище на глад“; като има предвид, че дванадесет щата попадат в категорията „тревожно равнище“, а четири щата - Пенджаб, Керала, Харияна и Асам - попадат в категорията „сериозно равнище“; |
Р. |
като има предвид, че ССТ следва да включва ангажименти за социални и екологични стандарти и устойчиво развитие, както и ефективно прилагане на международно договорени стандарти в социалната и екологичната област като необходимо условие за подкрепа насърчаването на достойни условия на труд чрез ефективно прилагане в страната на основните трудови норми, установени от МОТ; |
С. |
като има предвид, че Индия не е подписала Договора за неразпространение на ядреното оръжие; като има предвид, че Групата на ядрените доставчици вдигна ембаргото върху ядрената търговия на Индия, а Споразумението за ядрено сътрудничество между Съединените щати и Индия беше одобрено от Конгреса на САЩ; |
Т. |
като има предвид, че на Деветата среща на върха ЕС-Индия в Марсилия беше подписано хоризонтално споразумение относно услугите за въздушен превоз и Индия зае 11-то място по отношение на пътническия трафик между ЕС и държави, които не са членки на ЕС; като има предвид, че Европейският съюз и Индия приеха преработен съвместен план за действие, който разширява обхвата на стратегическото партньорство от 2005 г. в нови области, както и като има предвид, че в Индия беше създаден Европейски център за бизнес и технологии; |
Общи положения
1. |
Счита, че ССТ следва да е балансирано и съвместимо с правилата и задълженията в рамките на СТО; счита, че успехът на Програмата за развитие от Доха остава търговски приоритет на Европейския съюз и че преговорите с Индия относно ССТ по този начин допълват многостранните правила; |
2. |
Припомня, че стратегическото партньорство между Европейския съюз и Индия се основава на общи принципи и споделени ценности, както е отразено в споразумението за сътрудничество от 1994 г. и в съвместния план за действие от 2005 г.; новото основаващо се на конкурентоспособност ССТ следва да допълва споразумението за сътрудничество от 1994 г., с което да е законово и институционално свързано; |
3. |
Приветства резултата от деветата среща на върха ЕС-Индия и преработения съвместен план за действие, насърчава преговарящите страни да продължат консултациите с ключовите заинтересовани страни; припомня обещанието на Европейския съюз и Индия за ускоряване на преговорите по ССТ и за съществен и ефективен напредък за ранното сключване на амбициозно и балансирано, широкообхватно споразумение за търговия и инвестиции; изразява разочарование по отношение на бавното темпо на преговорите; призовава двете страни да сключат обширно, амбициозно и балансирано ССТ до края на 2010 г.; |
4. |
Насърчава федералното правителство на Индия и правителствата на отделните щати да синхронизират политиките и процедурите с цел максимално увеличаване на потенциалните изгоди; |
5. |
Насочва вниманието, въз основа на взаимното допълване на двете икономики, към бъдещия потенциал за увеличение на търговията и инвестициите между ЕС и Индия и възможностите за развиване на стопанска дейност в резултат на ССТ; счита, че ССТ между ЕС и Индия като цяло е печелившо и за двете страни, но препоръчва извършването на оценка на съществуващите особености на отделните сектори; наред с това подчертава, че ССТ следва да гарантира, че разрастването на двустранната търговия носи ползи за най-широк кръг хора и допринася за постигането от страна на Индия на Целите на хилядолетието за развитие, включително за предотвратяването на влошаване на околната среда; |
6. |
Насърчава страните също да предприемат мерки по отношение на евентуалните недостатъци на ССТ и начините, по които човешкото развитие и равнопоставеността на половете могат да бъдат неблагоприятно засегнати от бързото отваряне на пазарите; |
7. |
Изисква Комисията да включи амбициозна глава за устойчиво развитие като съществена част от ССТ, която да подлежи на стандартен механизъм за уреждане на спорове; |
Търговия със стоки
8. |
Приветства резултатите от много симулации за свободна търговия, които показват, че ССТ би увеличило общия износ и внос както за Европейския съюз, така и за Индия; подчертава, че при настоящия среден растеж се очаква двустранната търговия да надхвърли 70,7 милиарда евро до 2010 г. и 160, 6 милиарда евро до 2015 г.; |
9. |
Отбелязва, че средните тарифи, прилагани в Индия, намаляха до равнища, които понастоящем са съпоставими с тези в други страни в Азия, в частност, средната тарифа, прилагана в Индия понастоящем, е 14,5 % в сравнение със средна тарифа от 4,1 % в Европейския съюз; |
10. |
Счита за важно, че ССТ потвърждава разпоредбите на споразумението за техническите пречки пред търговията и санитарното и фитосанитарното споразумение; в тази връзка призовава Комисията да обърне внимание на неуредените въпроси като хуманното отношение към животните; |
11. |
Отбелязва, че Индия е загрижена по отношение на липсата на хармонизиране на микробиологичните норми в Европейския съюз, последиците от REACH, скъпоструващи сертификати за износ на плодове за Европейския съюз и скъпоструващи процедури за оценка на съответствието за маркировка „ЕО“, и подчертава, че тези въпроси трябва да бъдат уредени в ССТ; призовава и двете страни да гарантират, че регулирането и нетарифните бариери се уреждат по начин, който не възпрепятства цялостната търговия; призовава Европейския съюз и Индия да работят в по-тясно сътрудничество в рамките на различните работни групи за постигане на по-прозрачна рамка за технически разпоредби и стандарти; наред с това, призовава Комисията да предостави техническа помощ с цел да подпомогне индийските производители в техните усилия да постигнат стандартите на ЕС, в частност по отношение на здравните, екологичните и социалните аспекти на производството, като по този начин печелят и двете страни; |
12. |
Признава, че режимът на стандартите в Индия все още се развива; призовава индийската служба за стандартизация и Централната организация за контрола на стандартите при лекарствените продукти да повиши своите стандарти в съответствие с международните стандарти и да увеличи прозрачността при формулирането на стандарти чрез подобряване на процедурите за тестване и сертифициране, изразява загриженост относно прилагането и мониторинга на санитарните и фитосанитарните мерки и стандарти; призовава Комисията да предостави адекватна подкрепа за засилване на капацитета и увеличаване на квалифицираните човешки ресурси в рамките на индийските регулаторни органи; |
13. |
Подчертава, че ССТ следва да включва задължителен механизъм за уреждане на спорове между страните, разпоредби относно посредничество в областта на нетарифните бариери, относно антидъмпингови и изравнителни мерки, както и обща клауза за изключенията, основана на членове XX и XXI от Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ); |
Търговия с услуги, установяване
14. |
Признава, че услугите са най-бързо развиващият се сектор на индийската икономика; отбелязва, че Индия има дръзки интереси в либерализацията на начини на предоставяне 1 и 4 по Общото споразумение за търговията с услуги (ГАТС); отбелязва, че Европейският съюз би желал да приключи либерализацията на достъпа до пазара и националното третиране при начин на предоставяне 3 за повечето услуги; |
15. |
Посочва, че либерализирането на услугите по никакъв начин не трябва да уврежда правото на регулирани услуги, включително обществени услуги; |
16. |
Отбелязва, че според Федерацията на индийските търговско-промишлени палати се очаква двустранната търговия с услуги да надхвърли 246,8 милиарда евро до 2015 г., към момента на прилагане на ССТ с услуги; |
17. |
Отбелязва, че търговията с услуги между Европейския съюз и Индия е сравнително небалансирана; ЕС изнася 1,5 % от своите услуги за Индия, а Индия - за ЕС съответно 9,2 % от общия си износ; |
18. |
Насърчава Индия да разработи подходящо законодателство в областта на защитата на данните, което би позволило на Индия да получи статута на държава с необходимото равнище на защита, което да позволи прехвърлянето на лични данни от Европейския съюз въз основа на и в съответствие със законодателството на ЕС; |
19. |
Отбелязва, че Индия е петият по големина пазар на телекомуникационни услуги в световен мащаб и че пазарът на телекомуникации отбеляза растеж в размер на 25 % годишно през последните пет години; приветства намаляването на ограниченията за чуждестранна собственост в телекомуникационния сектор, но изразява съжаление, че във вътрешната политика все още съществуват ограничения; следователно призовава за облекчения на ограничения режим на издаване на лицензии за доставчиците на услуги и за отстраняване на несигурността при тарифните политики и свързаните с тях режими, и подчертава необходимостта да се заменят старите закони, уреждащи функционирането на сектора с ново далновидно законодателство, което включва закони в областта на електронната търговия и нов лицензионен режим; счита, че секторите на телекомуникациите и информационните технологии са основните двигатели на индийската икономика и че Индия трябва да се превърне в център за производство в областта на телекомуникациите чрез създаване на улеснения за специфичните за сектора на телекомуникациите Специални икономически зони (СИЗ); изтъква, че съществуват огромни възможности в производствения сектор; |
20. |
Във връзка със сателитния сектор, призовава Индия да се включи в диалог и да отвори своя пазар за компании от Европейския съюз, за да:
|
21. |
Приветства обещанието на Индия да даде възможност на чуждестранни юридически кантори да работят в Индия, тъй като това отваряне ще донесе значителни ползи за индийската икономика и за юридическата професия, както и за европейските юридически кантори, които имат експертен опит в областта на международното право, както и за техните клиенти; призовава Комисията да проучи с индийските органи възможността и обхвата на либерализация на правните услуги в ССТ; |
22. |
Отбелязва, че пълната цел на ССТ не може да бъде постигната без ангажираност по начин на предоставяне 4; изтъква, че националната и в рамките на ЕС акредитация на професионалните квалификации, споразуменията за взаимно признаване и изискванията за лицензи в рамките на професионалните услуги носят големи ползи както в ЕС, така и в Индия, и тези въпроси лесно биха могли да бъдат обхванати от ССТ; при все това, изисква обстоен анализ за отделните държави-членки; |
23. |
Насърчава Индия постепенно да либерализира банковия и застрахователния сектор; |
24. |
Насърчава Индия да гарантира, че предстоящият преработен проектозакон за пощите няма да намали съществуващите в момента възможности за достъп до пазара за доставчиците на експресни услуги, и призовава Комисията да изиска от Индия изцяло да спази ангажиментите в областта на експресните услуги, както и за самообслужването на летищата за експресните товарни превозвачи, с оглед защитата на възможности за достъп до пазара и за в бъдеще; |
25. |
Изисква от Индия по-отворен подход при издаването на многократни визи с валидност от минимум една година за граждани, представители на деловите среди и политици от държави-членки; |
Инвестиции
26. |
Призовава Комисията да включи в ССТ глава относно инвестициите, която би могла да предвиди създаването на единично информационно звено за инвеститори; |
27. |
Приветства създаването на Европейския център за бизнес и технологии в Ню Делхи, чиято цел е укрепване на сътрудничеството в деловата сфера и в областта на технологиите между Индия и държавите-членки; |
28. |
Припомня, че за да носят инвестициите ползи, е необходимо да са съпътствани от добре обмислени правила и разпоредби; в тази връзка потвърждава своята резолюция от 13 март 2007 г. относно корпоративната социална отговорност: ново партньорство (13); следователно призовава Комисията да се застъпи за включването в ССТ на правила за транснационалните компании, за да се гарантира, че инвеститорите спазват задължителните стандарти на МОТ, спогодбите в областта на социалната политика и околната среда и международните споразумения, с оглед постигане на баланс между икономическия растеж и по-високите социални и екологични стандарти; |
29. |
Припомня, че въпреки че главите от ССТ в областта на инвестициите често са били съпътствани от ангажименти за либерализиране на движението на капитала и отхвърляне на контрола върху капитала, към такива клаузи следва да се подхожда извънредно предпазливо, като се има предвид значението на контрола върху капитала - особено за развиващите се държави - за смекчаване на въздействието на финансовата криза; призовава Европейския съюз да насърчи по-високата степен на корпоративна отговорност сред установените в Индия чужди предприятия в рамките на международните форуми и същевременно призовава за постигане на споразумение с индийското правителство относно създаването на ефективна система за наблюдение на правата на работниците в местни и чужди компании, установени в Индия; |
30. |
Призовава Комисията да включи в ССТ глава относно инвестициите като негова съществена част и така да направи възможно много по-гладкото протичане на процеса на взаимно инвестиране на пазарите чрез насърчаване и защита на инвестиционните сделки, съчетано с проучване на непосредствените възможности; предлага такова споразумение за инвестициите да предвиди създаването на единично информационно звено за инвеститори от двете икономики, което да им разяснява разликите между правилата и практиките на инвестиране и да им предоставя информация относно всички правни аспекти; |
Обществени поръчки
31. |
Изразява съжаление, че Индия не желае да включи възлагането на обществени поръчки в ССТ; призовава Комисията да преговаря за ефективни и прозрачни системи за възлагане на обществени поръчки; призовава Индия да прилага прозрачни и справедливи процедури при възлагането на обществени поръчки и да предостави достъп до системата на обществените поръчки за предприятия на Общността; |
Търговия и конкуренция
32. |
Насърчава прилагането на новото индийско законодателство в областта на конкуренцията; счита, че Европейския съюз следва да включи членове 81 и 82 от Договора за ЕО в ССТ, за да гарантира изпълнението на ангажиментите в областта на политиката за конкуренцията; |
Политика в областта на правата на интелектуална собственост, промишлеността и търговията
33. |
Приветства категоричния ангажимент на Индия за строг режим по отношение на правата на интелектуална собственост и прилагане на разпоредбите за гъвкавост на ТРИПС, с цел изпълнение на задълженията й в областта на общественото здраве, особено във връзка с достъпа до медикаменти; насърчава неговото строго прилагане и изпълнение; призовава Комисията и заинтересованите индийски органи да координират действията си, за да предприемат ефективни мерки в областта на борбата срещу фалшифицирането и, по-специално, фалшифицирането на лекарства; |
34. |
Призовава Европейския съюз и Индия да гарантират, че поетите в рамките на ССТ ангажименти не възпрепятстват достъпа до основни медикаменти, докато Индия развива своя капацитет от обща към основана на научноизследователска дейност промишленост; |
35. |
Призовава Европейския съюз и Индия да подкрепят мерки и инициативи, като например наградни фондове, патентни пулове и други алтернативни механизми, за да се подкрепи достъпа до и нововъведенията при медикаментите, особено за пренебрегвани болести; |
Търговия и устойчиво развитие
36. |
Отчита, че съществена глава относно развитието е важна част от всяко ССТ и че по отношение на нея трябва да се прилага стандартният механизъм за уреждане на спорове; |
37. |
Призовава Европейския съюз и Индия да гарантират, че търговията и ПЧИ не са насърчавани за сметка на влошаване на стандартите в областта на околната среда или основното законодателство и стандартите в областта на труда, професионалното здраве и безопасността, като същевременно се гарантира съответния мониторинг на спазването на тези стандарти; |
38. |
Призовава към ратифициране и ефективно прилагане на основните конвенции на МОТ; |
39. |
Изразява загриженост относно използването на детски труд в Индия, който е много често експлоатиран при условия, които не са безопасни и здравословни; изисква от Комисията да обърне внимание на този въпрос в хода на преговорите относно ССТ и изисква от индийското правителство да положи максимални усилия си за премахване на причините, за да се сложи край на това явление; |
40. |
Признава въвеждането на нов индийски закон за детския труд през 2006 г., с който се забранява на деца под 14 години да работят като домашни прислужници или на сергии за продажба на храна, и призовава Европейския съюз да продължи да насърчава Индия да ратифицира Конвенция 182 на МОТ относно най-тежките форми на детския труд, както и Конвенция 138 относно минималната възраст за приемане на работа и Конвенция 98 относно правото на организиране и на колективно договаряне, което би представлявало положителна стъпка към премахването на детския труд; |
41. |
Подчертава, че Европейският съюз следва да окаже натиск върху индийското правителство да предприеме действия във връзка с въпроса за робския труд, който засяга милиони хора – предимно от общността на далитите и адивасите - в Индия (местни племена и население); отбелязва, че съществува убеждение, че към този проблем не се подхожда по подходящ начин поради липсата на административна и политическа воля; |
42. |
Настоятелно призовава Европейския съюз да включи разпоредба в своето споразумение за свободна търговия (ССТ), която гарантира, че фирми от ЕС, които се възползват от специалните икономически зони, не могат да бъдат освобождавани от зачитането на основните трудови права и други трудови права, основаващи се върху конвенции на МОТ, ратифицирани от Индия; |
43. |
Подчертава, че клаузите за правата на човека и демокрацията съставляват основен елемент от ССТ; изразява загриженост по отношение на продължаващото преследване на религиозни малцинства и защитници на правата на човека в Индия, както и по отношение на текущото положение в областта на правата на човека и сигурността в управляваните от Индия части на Кашмир; |
44. |
Призовава Съвета, Комисията и Индия да гарантират, че ССТ не е в ущърб на групи в неравностойно положение като далитите и адивасите и че потенциалните ползи от ССТ ще достигнат всички членове на обществото; |
45. |
Приветства ангажиментите, поети от Европейския съюз и Индия за сътрудничество в областта на ядрените изследвания за мирни цели; отбелязва, че Индия не е страна по Договора за неразпространение на ядреното оръжие, като Групата на ядрените доставчици (ГЯД) е предоставила дерогация; призовава Индия да подпише Договора за неразпространение на ядреното оръжие; |
Роля на Европейския парламент
46. |
Очаква Съветът и Комисията да представят ССТ за одобрение от страна на Парламента съгласно член 300, параграф 3 от Договора за ЕО; |
47. |
Призовава Съвета и Комисията да потвърдят ангажимента на Индия за провеждане на преговори за ССТ с Европейския съюз с новото индийско правителство след предстоящите общи избори; |
Други съображения
48. |
Отбелязва рязкото нарастване на инфлацията в Индия; признава, че за да може Индия да остане конкурентоспособна като търговски партньор на Европейския съюз с нарастващо значение, ще са необходими значителни инвестиции в инфраструктурата и мащабно увеличаване на капацитета за производство на енергия; приветства плана на правителството да се изразходват 500 млрд. щатски долара в тази област през следващите пет години и призовава частни и обществени организации да оказват пълно съдействие в този огромен проект; |
49. |
Приветства откриването от министър председателя на Индия на нова железопътна линия в Srinagar, която свързва Baramulla и Qazigund и създава хиляди нови работни места за местните хора; счита, че подобни икономически инициативи ще увеличат перспективите за по-богато и мирно бъдеще на хората от Кашмир; |
50. |
Приветства напредъка на Индия в превръщането ѝ не само в бенефициер на помощ за развитие, но и в донор; |
51. |
Оценява напредъка в сътрудничеството в областта на научните изследвания и развитието, включително чрез финансираната от Srinagar рамкова програма; приветства големия брой индийски студенти, които се обучават в европейски университети чрез програмата „Еразмус Мундус“; |
52. |
Счита, че ако икономическото сътрудничество между Европейския съюз и Индия се основава на системата на Съюза от универсални ценности, това сътрудничество може да се превърне в примерен модел за сътрудничество с други азиатски страни; |
53. |
Приветства предприемането на специални действия за културно сътрудничество между ЕС и Индия в периода 2007-2009 г., по-специално в областта на образованието, обмена на студенти, обучението и междукултурния диалог; |
54. |
Изразява загриженост във връзка с нарастващите цени на стоките в световен мащаб и тяхното въздействие върху най-бедното население, включително в Индия, като те представляват предизвикателство пред устойчивия растеж и увеличават неравенството в световен мащаб; приканва Европейския съюз и Индия да координират всеобхватна стратегия с оглед на комплексното справяне с този проблем; |
55. |
Приветства факта, че Индия постигна значителен напредък по отношение на началното образование за всички, премахването на бедността и предоставянето на достъп до чиста питейна вода; но отбелязва, че Индия все още изостава по отношение на по-голямата част от ЦХР в области като детската смъртност, здравословното състояние на майките, недохранването при децата и ограничаването на случаите на малария, туберкулоза и ХИВ/СПИН; изразява загриженост, че при далитите и адивасите (местни племена и народи) се наблюдава най-слаб напредък по отношение на постигането на Целите на хилядолетието за развитие и те продължават да се сблъскват с дискриминация по отношение на достъпа до жилищното настаняване, образованието, заетостта, здравеопазване и други услуги; |
56. |
Отбелязва, че въпреки устойчивия икономически растеж, все още съществуват огромни различия, като над 800 млн. души преживяват с по-малко от 2 щатски долара на ден; изразява особена загриженост във връзка с положението на населението в зоните в неблагоприятно положение, по-специално жените, децата, маргинализираните групи и жертвите на дискриминация, като например далитите и адивасите, и населението в селските райони; подчертава необходимостта да се гарантира, че ССТ няма да ограничава правомощията, необходими на индийското правителство за справяне с бедността и неравенството; призовава Съвета и Комисията да работят заедно с индийското правителство за подобряване на положението на тези групи и за проучване на бъдещото сътрудничество по отношение на техния принос за преустановяване на дискриминацията въз основа на пол и каста, като се позовава на горецитираната си резолюция относно състоянието на правата на далитите в Индия; |
57. |
Подчертава, че увеличаващото се разрушаване на околната среда в Индия е постоянно задълбочаващ се проблем с непредвидими последствия за икономиката, обществото и околната среда и по-специално за огромния брой индийци, които живеят в бедност, и следователно подчертава необходимостта от продължаване на сътрудничеството между Srinagar и Индия в тази област; |
58. |
Изразява своето впечатление от въздействието, което икономическият растеж оказва върху развитието в някои райони на Индия, и призовава Комисията да подкрепи научните изследвания и главните модели и националните и местните политики, които са в основата на подобно въздействие, за да се улесни трансрегионалното предаване на знания и най-добри практики; |
59. |
Приветства поетия от Индия ангажимент за повишаване на дела на публичните разходи за здравеопазване и насърчава тази тенденция с оглед на гарантиране на необходимия достъп до ефективно здравно обслужване, особено в селските райони; |
60. |
Счита, че Европейският съюз трябва да отделя специално внимание на сектора на МСП в Индия и следователно предлага във всички програми за сътрудничество в развитието между Европейския съюз и Индия МСП да бъдат укрепвани посредством мерки за подпомагане на финансирането на местни и основаващи се на пазара проекти, предложени от гражданите; |
61. |
Приветства разпространяването на микрокредитирането в Индия, което получи признание като ефективен начин за създаване на развитие, предизвикано от най-ниско равнище; |
*
* *
62. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията и на правителствата и парламентите на държавите-членки и на Индия. |
(1) ОВ C 285 E, 22.11.2006 г., стр. 79.
(2) ОВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 155.
(3) ОВ C 227 E, 21.9.2006 г., стр. 589.
(4) DGExP/B/PolDep/Study/2005/06.
(5) ОВ C 306 E, 15.12.2006 г., стр. 400.
(6) ОВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. 591.
(7) ОВ C 290 E, 29.11.2006 г., стр. 107.
(8) ОВ C 250 E, 25.10.2007 г., стр. 87.
(9) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 128.
(10) Приети текстове, P6_TA(2008)0407.
(11) Приети текстове, P6_TA(2008)0366.
(12) Приети текстове, P6_TA(2008)0455.
(13) ОВ C 301 E, 13.12.2007 г., стр. 45.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/176 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Социална отговорност на подизпълнителите в производствените вериги
P6_TA(2009)0190
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно социалната отговорност на подизпълнителите в производствените вериги (2008/2249(INI))
2010/C 117 E/29
Европейският парламент,
като взе предвид член 31, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз,
като взе предвид членове 39, 49, 50 и 137 от Договора за ЕО,
като взе предвид Директива 94/45/ЕО на Съвета от 22 септември 1994 г. за създаване на Европейски работнически съвет или на процедура за информиране и консултации с работниците и служителите в предприятия с общностно измерение и групи предприятия с общностно измерение (1),
като взе предвид Директива 2002/14/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2002 г. за създаване на обща рамка за информиране и консултиране на работниците и служителите в Европейската общност (2),
като взе предвид предложението за Директива на Европейския парламент и Съвета за прилагане на санкции срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава(COM(2007)0249),
като взе предвид своята резолюция от 26 октомври 2006 г. относно прилагането на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници (3) и своята резолюция от 11 юли 2007 г. относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги (4),
като взе предвид Основните насоки на ОИСР за многонационалните предприятия,
като взе предвид тристранната декларация на Международната организация на труда (МОТ) за принципите относно многонационалните предприятия и социалната политика,
като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2005 г. относно социалните измерения на глобализацията (5),
като взе предвид своята резолюция от 13 март 2007 г. относно корпоративната социална отговорност: ново партньорство (6),
като взе предвид своята резолюция от 23 май 2007 г. за насърчаване осигуряването на достойни условия на труд за всички (7),
като взе предвид своята резолюция от 9 октомври 2008 г. относно засилване на борбата с недекларирания труд (8),
като взе предвид своята резолюция от 11 юли 2007 г. за осъвременяване на трудовото законодателство с цел посрещане на предизвикателствата на 21-ви век (9),
като взе предвид решението на Съда на Европейските общности от 12 октомври 2004 г. по Дело C-60/03 Wolff & Müller (10),
като взе предвид проучването „Отговорност при процесите на възлагане на работа на подизпълнители в сектора на строителството в Европа“, извършено от Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по заетост и социални въпроси (A6-0065/2009),
А. |
като има предвид, че възлагането на работа на подизпълнители може да се разглежда като неразделна част от стопанската дейност; |
Б. |
като има предвид, че безпрецедентният темп на стопанска дейност през последния четвърт век изигра основна роля за повишаването на равнищата на заетост в повечето икономики на Европейския съюз, и като има предвид, че това развитие помогна на големи и малки предприятия и също така насърчи предприемачеството; |
В. |
като има предвид, че глобализацията и произтичащата от нея повишена конкуренция водят до промени в начините, по които предприятията се организират, в това число относно възлагането на нестратегически дейности на външни изпълнители, създаването на мрежи и по-честото прибягване до възлагане на работа на подизпълнители; |
Г. |
като има предвид, че в резултат на сложността на връзките между дружествата майки и техните дъщерни дружества и между главните изпълнители и подизпълнителите става все по-трудно да се схващат ясно разнообразните структури, дейности и политики, както и отговорностите или задълженията на различните участници в производствената верига; |
Д. |
като има предвид, че тези промени са довели до значителни последици за трудовите взаимоотношения и понякога затрудняват ясното определяне на раздела на правото, приложим към взаимоотношенията между разнообразните елементи на производствената верига, и като има предвид, че в следствие на това, ценообразуването и разпределението на труда вече не се уреждат от регулаторната рамка на съответния сектор; |
Е. |
като има предвид, че производственият процес в няколко сектора понастоящем приема формата на фрагментирана производствена верига, която се е удължила и разширила, верига, която е едновременно логистична (хоризонтална и вертикална) и верига на стойността с икономически и производителни характеристики, отделни продукти или задачи, често възлагани за „външно“ изпълнение на малки дружества или самостоятелно заети лица, и като има предвид, че ефектът за счетоводните отчети на дружеството се изразява в заместване на преките разходи за труд с разходи за подизпълнители, услуги или доставчици въз основа на фактури и „търговски договори за услуги“; |
Ж. |
като има предвид, че подизпълнителите често са противопоставяни едни на други и като има предвид, че поради тази причина служителите, както на възложителя, който отправя покана за участие в търг, така и на подизпълнителите, са подложени на натиск по отношение на условията на труд; |
З. |
като има предвид, че в миналото Парламентът е изтъквал проблемите, свързани с недействителните самостоятелно заети лица, и като има предвид, че този проблем съществува и при подизпълнителите; |
И. |
като има предвид, че договарянето с подизпълнители и възлагането на дейности за изпълнение на юридически самостоятелни дружества не води до независимост, както и че с изключение на специализираните подизпълнители, извършващи високотехнологични или други високоспециализирани дейности, дружествата, които се намират на по-ниско стъпало от веригата на стойността, често не са в състояние да действат при равни условия с главните изпълнители; |
Й. |
като има предвид, че, въпреки че възлагането на работа на подизпълнители има много положителни аспекти и позволи повишаването на производствения капацитет, то също така генерира някои икономически и социални диспропорции сред работниците и може да доведе до понижаване на условията на труд, което буди загриженост; |
K. |
като има предвид, че възлагането на работа на подизпълнители може да се извършва и от посредници, предприятия, които се занимават само с осигуряване на работна ръка или агенции за временна заетост, например, които понякога функционират като т. нар. дружества – пощенски кутии, и като има предвид, че в много случаи договорът, който се сключва, е само един или че се наемат работници само за тази конкретна цел; като има предвид, че такива практики хвърлят светлина върху бързо променящия се характер на строителната промишленост и други сектори, в които трудовоправните взаимоотношения често са несигурни; |
Л. |
като има предвид, че в един трансграничен контекст проблемите, свързани с това несигурно положение се изострят, например когато работниците бъдат командировани в трета държава-членка; |
М. |
като има предвид, че трудовоправните взаимоотношения в сектора на строителството бяха преформулирани и, в същото време, беше намалена пряката социална отговорност на „главния изпълнител“, тъй като се използва външна работна сила, като се използват подизпълнители и агенции за подбор на персонал, което превърна осигуряването на евтина, често неопитна работна сила в неразделна част от наемането на подизпълнители на по-долните равнища; |
Н. |
като има предвид, че някои сектори, по-специално строителството, са особено податливи на злоупотреби в своите често много сложни вериги от подизпълнители; |
О. |
като има предвид, че трябва да се гарантира, че за всички служители трябва да се прилага основният принцип на равно заплащане за еднакъв труд на едно и също място, независимо от правното им положение и естеството на техните договори, и че трябва да бъде гарантирано практическото прилагане на този принцип; |
1. |
Призовава публичните органи и всички заинтересовани лица и организации да положат максимални усилия за повишаване на равнището на осведоменост на работниците за техните права съгласно различните инструменти (като например трудово законодателство, колективни трудови договори, кодекси за поведение), които уреждат техните трудовоправни взаимоотношения и условията на труд в предприятията, в които работят, както и на договорните взаимоотношения във веригите от подизпълнители; |
2. |
Призовава Комисията да повиши осведомеността за добрите практики, съществуващите указания и стандарти и практиките за социална отговорност сред предприятията, без значение дали са главни изпълнители или подизпълнители; |
3. |
Отново приканва Комисията да внесе предложение за прилагане на програмата за осигуряване на достойни условия на труд спрямо работници в предприятия подизпълнители и по-специално, за съблюдаване на основните стандарти в сферата на труда, социалните права, обучението на работниците и служителите и равното третиране, |
4. |
Изтъква важното значение на предприятията подизпълнители в производствените вериги, използващи нови технологии с цел подобряване на качеството на производството и работните места; |
5. |
Призовава националните публични органи да приемат или доразвият правни разпоредби, които изключват от участие в обществени поръчки предприятия, за които е установено, че са нарушили трудовото законодателство, колективните трудови договори или кодексите за поведение; |
6. |
Приветства приемането на транснационална законова рамка, за която се споразумяха отделните многонационални предприятия и световните федерации на профсъюзите, чието предназначение е да защитава стандартите в сферата на труда в многонационалните предприятия и техните подизпълнители и дъщерни дружества в различните държави и която определя правното положение на зависимия работник и осигурява социална защита, независимо от условията на конкретния трудов договор; |
7. |
Отбелязва решението по делото Wolff & Müller, в което Съдът на Европейските общности постанови, че националната схема за отговорност в Германия не нарушава общностното законодателство, а напротив, целта ѝ е да гарантира защита на работниците и служителите, командировани в чужбина; |
8. |
Отбелязва резултатите от обществената консултация относно зелената книга на Комисията, озаглавена „Осъвременяване на трудовото законодателство с цел посрещане на предизвикателствата на 21-ви век“(COM(2006)0708); в тази връзка, насърчава намерението на Комисията да предприеме необходимите мерки за изясняване на правата и задълженията на страните, участващи във веригите от подизпълнители, за да не се допусне работниците да бъдат лишени от възможността да се възползват ефективно от своите права; |
9. |
Приветства факта, че осем държави-членки (Австрия, Белгия, Финландия, Франция, Германия, Италия, Нидерландия и Испания) са откликнали на проблемите, свързани със задълженията на подизпълнителите в качеството им на работодатели, като са създали национални схеми за отговорност; насърчава останалите държави-членки да обсъдят въвеждането на подобни схеми; същевременно изтъква факта, че прилагането на правилата в трансграничните процеси на възлагане на работа на подизпълнители е особено трудно в случаите, когато съществуват различия между системите на държавите-членки; |
10. |
Подчертава, че проучването на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд посочва, че стесняването на обхвата на отговорността, като например ограничаването до един единствен елемент на веригата, е една от причините за неефективност на споразуменията; |
11. |
Подчертава особените предизвикателства, пред които са изправени малките предприятия; призовава факторите, отговорни за създаването на политиките, за съответни средства, чрез които да се повиши осведомеността сред малките предприятия; |
12. |
Напомня на всички заинтересовани лица, че в своята резолюция от 26 октомври 2006 г. относно командироването на работници, Парламентът призова Комисията да регламентира солидарната отговорност на предприятията – основни изпълнители или главни възложители, за да се справи със злоупотребите при възлагането на работа на подизпълнители и възлагането на дейности на трансгранични работници, и да създаде прозрачен и конкурентен вътрешен пазар за всички компании; |
13. |
Отново отправя призив към Комисията да създаде ясно дефиниран общностен правен инструмент, който въвежда солидарната отговорност на общностно равнище, като в същото време зачита различните правни системи, съществуващи в държавите-членки и принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
14. |
Призовава Комисията да даде ход на оценка на въздействието относно добавената стойност и приложимостта на инструмент на общностно равнище за верижната отговорност като средство за повишаване на прозрачността в процесите на възлагане на работа на подизпълнители и осигуряване на по-добро прилагане на общностното и националното законодателство; подчертава, че подобна оценка следва да покрива повече от един сектори; |
15. |
Изразява убеденост, че един общностен инструмент за верижната отговорност би бил от полза не само за работниците и служителите, но и за органите на държавите-членки, работодателите и особено МСП в борбата им срещу сивата икономика, той като ясните и прозрачни общностни правила ще изтласкат от пазара участниците със съмнителна репутация и по този начин ще подобрят функционирането на вътрешния пазар; |
16. |
Отбелязва, че всички мерки, които осведомяват работниците и служителите за техните права и които ги подкрепят в упражняването на тези права, допринасят значително за укрепването на корпоративната социална отговорност; призовава държавите-членки да гарантират, като основен принцип, че служителите са осведомени относно своите права; в тази връзка, счита, че социалните партньори носят специална отговорност в тази връзка; |
17. |
Призовава Комисията да увеличи усилията си за насърчаване на по-голямо и по-добро сътрудничество и координация между националните административни органи, инспекторатите, правителствените изпълнителни агенции, органите за социално осигуряване и данъчните органи; призовава, освен това, държавите-членки да въведат по-строги процедури за инспекция и да насърчават по-тесни взаимоотношения между националните инспекторати по труда, като по този начин позволят по-голямо сътрудничество и координация между тях; призовава Комисията да разработи стандарти за качество за инспекторатите по труда и да извърши технико-икономическо проучване за възможните условия за създаване на общностна мрежа на инспекторатите по труда; |
18. |
Подчертава необходимостта от повече стимули за дружествата добросъвестно да полагат всички възможни разумни усилия за елиминиране на нарушенията на трудовото законодателство от страна на подизпълнителите, като например системи за сертифициране и кодекси за поведение, включително и като докладват на властите и прекратяват договори с подизпълнител, който участва в незаконна практика, за да избегнат възможността да бъдат подведени под солидарна отговорност за съответното нарушение; |
19. |
Приканва и двете страни в сектора да поемат водеща роля в насърчаването на съвместни действия по възлагане на работа на подизпълнители, от една страна, за специфични единични задачи, а от друга, за ограничаване на мултиплицирането на такива дейности; приветства изготвянето на рамкови споразумения, които определят социалната отговорност и задълженията във веригата, като допълнение към необходимото регулиране; |
20. |
Също така предупреждава за установени конфликти и припокриване, както и дублиране на разпоредби в трудовото законодателство, кодексите за поведение, стандартите и указанията, приети от публични органи, и действащите колективни трудови договори; поради тази причина подчертава необходимостта от това предприятията да съблюдават приоритетно кодексите за поведение, стандартите и указанията, изготвени на равнището на наднационални организации (ОИСР, МОТ), или на национално или секторно равнище; |
21. |
Припомня на всички заинтересовани страни, и в частност на работодателите, за техните задължения по отношение на информирането, консултирането и участието на работниците, особено за задълженията, предвидени в общностните и националните правни инструменти; |
22. |
Предлага правната уредба на национално равнище да гарантира хармоничното съчетаване на семейния и професионалния живот за работниците в предприятия – подизпълнители в производствените вериги, както и директивите относно отпуск по майчинство и бащинство да бъдат прилагани ефективно; |
23. |
Призовава Комисията да гарантира ефективното спазване на Директива 96/71/ЕО, включително, ако е необходимо, чрез започване на процедури по нарушения; освен това призовава както Комисията, така и държавите-членки да приемат мерки, насочени към подобряването на достъпа на командированите работници до информация, засилването на координацията и административното сътрудничество между държавите-членки, в това число изясняване на ролята на бюрата за връзка на държавите-членки, и разрешаването на проблемите с трансграничното прилагане, които възпрепятстват ефективното прилагане на Директива 96/71/ЕО; |
24. |
Подчертава, че е възможно да бъдат взети по-ефективни мерки за борба с потенциалните отрицателни социални последици от възлагането на работа на подизпълнители с помощта на по-засилен социален диалог между организациите на работодателите и профсъюзите; |
25. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите-членки. |
(1) ОВ L 254, 30.9.1994 г., стр. 64.
(2) ОВ L 80, 23.3.2002 г., стр. 29.
(3) ОВ C 313 E, 20.12.2006 г., стр. 452.
(4) ОВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. 411.
(5) ОВ C 280 E, 18.11.2006 г., стр. 65.
(6) ОВ C 301E, 13.12.2007 г., стр. 45.
(7) ОВ C 102 E, 24.4.2008 г., стр. 321.
(8) Приети текстове, P6_TA(2008)0466.
(9) ОВ C 175 E, 10.7.2008 г., стр. 401.
(10) Дело С-60/03 Wolff & Müller [2004] ECR I-9553.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/180 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Цените на хранителните стоки в Европа
P6_TA(2009)0191
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно цените на хранителните стоки в Европа (2008/2175(INI))
2010/C 117 E/30
Европейският парламент,
като взе предвид член 33 от Договора за ЕО,
като взе предвид съобщението на Комисията от 9 декември 2008 г., озаглавено „Цени на хранителните стоки в Европа“ (COM(2008)0821),
като взе предвид проучването на Парламента от 20 октомври 2007 г., озаглавено „Несъответствията между цените на производителите и цените, заплащани от потребителите“,
като взе предвид проучването на Комисията от 28 ноември 2006 г, озаглавено „Конкурентоспособност на европейската хранително-вкусова промишленост. Икономическа и правна оценка“,
като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2008 г., озаглавено „Справяне с предизвикателствата на нарастващите цени на хранителните стоки - Насоки за действия на ЕС“ (COM(2008)0321),
като взе предвид своята Декларация от 19 февруари 2008 г. относно проучването и коригирането на злоупотребите на големи супермаркети, опериращи в Европейския съюз, с тяхното положение (1),
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет, от 7 април 2005 г., озаглавено „Големите дистрибутори на дребно - Тенденции и въздействие върху селскостопанските производители и потребителите“ (2),
като взе предвид Зелената книга на Комисията от 22 януари 1997 г., озаглавена „Вертикалните ограничения в политиката за конкуренция на ЕО“ (СОМ(1996)0721),
като взе предвид своята резолюция от 25 октомври 2007 г. относно повишаване на цените на фуражите и храните (3),
като взе предвид текущия преглед на състоянието на Общата селскостопанска политика (ОСП),
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по земеделие и развитие на селските райони (A6-0094/2009),
A. |
като има предвид, че Европейският съюз и светът неотдавна преживяха голяма неустойчивост в цените на храните с отчасти значително повишаване на цените и неясно въздействие върху селскостопанския сектор, като някои спечелиха от повишението на цените, а други – преди всичко селски стопанства за отглеждане на добитък и предприятия от хранително-преработвателната промишленост – претърпяха много по-големи загуби; |
Б. |
като има предвид, че се наблюдава и значително увеличаване на разходите в селскостопанското производство в резултат на повишаване на цените на средствата за производство, като например торове и средства за растителна защита, и като има предвид, че макар и понастоящем цените на селскостопански продукти да са намаляха в кратки срокове, това не е свързано с намаляване на съответните производствени разходи до същия мащаб и за същия период; |
В. |
като има предвид, че спадът в цените на селскостопанските продукти, който не е придружен от спад в производствените разходи, води до неустойчиво финансово състояние на селскостопанските производители, много от които се отказват от производство поради слаба рентабилност; |
Г. |
като има предвид, че в отделни държави-членки е установено, че големите производители са определили много различни цени за едни и същи продукти; |
Д. |
като има предвид, че в Европейския съюз са установени значителни различия в цените, що се отнася до разликата между потребителските цени и цените на производителите, които в някои случаи не могат да бъдат обяснени с разходите за преработка, дистрибуция и продажба на продуктите; |
Е. |
като има предвид, че при анализа на цените и тяхното развитие трябва да се вземе под внимание цялата верига на доставка; като има предвид, че хранително-вкусовият сектор е фрагментиран, а веригата на доставката е сложна, състояща се от голям брой посредници; |
Ж. |
като има предвид, че определени големи предприятия, занимаващи се с преработка, са придобили пазарни дялове през последните години; |
З. |
като има предвид, че през последните години се наблюдават значителни промени в конкурентната структура на веригата на доставка на хранителни стоки и повишаване на нивото на концентрация както на производителите на храни, така и на търговците на едро и на дребно; |
И. |
като има предвид, че според доказателствата навсякъде в Европейския съюз големите супермаркети използват своята покупателна сила, като принудително намаляват до неустойчиви нива цените за доставчиците и им налагат нелоялни условия; като има предвид, че навсякъде в ЕС големите търговци на дребно бързо се превръщат в „портиери“, като контролират достъпа на селскостопанските производители и другите доставчици до потребителите в ЕС; |
Й. |
като има предвид, че потребителските цени в ЕС са средно до пет пъти по-високи от цените франко селското стопанство; като има предвид, че селскостопанските производители в Европа преди петдесет години са получавали приблизително половината от цената на дребно на хранителните продукти, а днес това съотношение, придружено от една значително повишена степен на преработка на храните, драстично е намаляло до много по-ниски нива; |
К. |
като има предвид, че макар и финансирането на ОСП действително да е допринесло през годините за осигуряване на ниски цени за потребителите, следва да се отбележи, че потребителските цени продължават да са високи, респективно не се понижават въпреки спада на цените в областта на селското стопанство; |
Л. |
като има предвид, че една висока степен на самостоятелно доставяне за Европа представлява стратегически смислен интерес и че в тази връзка трябва да се положат усилия за постигане на силна позиция на европейските първични производители в качеството им на наши доставчици на хранителни продукти; |
М. |
като има предвид, че неравновесието по отношение на силата на договаряне между селскостопанските производители и останалите участници по веригата на доставка води до оказване на силен натиск върху маржовете на производителите в селскостопанския сектор; |
1. |
Счита, че в съответствие с Договора за ЕО е в интерес на европейската общественост да се поддържа адекватно ниво на производствените и потребителските цени и да се гарантира лоялна конкуренция, особено по отношение на стратегически стоки, като селскостопанските и хранителни продукти; |
2. |
Счита, че благодарение на конкуренцията потребителите могат да получават хранителни стоки на конкурентни цени, но на селскостопанските производители трябва да се гарантират стабилни доходи посредством цени, с които се покриват производствените разходи, и разумно възнаграждение за техния труд, не на последно място за да се гарантира сигурна доставка на храни с добро качество; |
3. |
Счита, че поредица от фактори влияят на механизма за пренос на цените и на разликата между цените на производителите и потребителските цени; посочва сред тези фактори пазарното поведение на участниците по веригата на доставка, в т. ч. производители, търговци на едро и дребно, дела на неселскостопанските разходи (като електроенергия и труд), законодателната и регулаторна рамка, нетрайния характер на продуктите, степента на преработка, търговия и манипулация на продуктите или покупателните предпочитания на потребителите; |
4. |
Счита, че сред факторите, които оказват най-силно влияние върху механизма за пренос на цените и разликата между цените на производителите и потребителските цени, определяща роля имат увеличаващата се концентрация по цялата верига на доставка на храни, степента на усъвършенстване на продукта и увеличаване на цените при други външни фактори, оказващи влияние върху разходите, както и спекулирането със селскостопански търговски стоки; поради тази причина отново подчертава важността на инструментите за регулиране на пазара, които в съществуващата среда са по-необходими от всякога; |
5. |
Изразява съгласие с Комисията, че тенденциите в търсенето и предлагането, както и недостатъците във функционирането на веригата на доставка на хранителни стоки, в значителна степен допринасят за повишаването на цените на храните; подчертава обаче, че съществена роля има също така спекулирането на финансовите пазари, което доведе до нарушения в ценообразуващия механизъм; |
6. |
Приканва Комисията възможно най-скоро да започне изследване, под формата на проучване, относно разпределението на маржовете във веригата на производство и дистрибуция, както беше предвидено в бюджета за 2009 г. в хода на бюджетната процедура въз основа на предишно предложение на комисията по земеделие и развитие на селските райони; счита това за първа стъпка към насърчаване на прозрачността в тази верига; |
7. |
Изразява съжаление относно постепенното премахване на мерките на ЕС за намеса на селскостопанския пазар, защото това решително допринася за резките изменения в цените; счита, че е необходимо да се въведат нови инструменти за упражняване на контрол на пазара, за да се гарантира стабилност в дохода на производителите и разумни цени за потребителите; |
8. |
Счита, че в рамките на ОСП са необходими инструменти за управление на пазара, с цел да се стабилизират селскостопанският сектор и пазарът за селскостопански храни и да се поддържа устойчиво селскостопанско производство в ЕС на разумни цени, като се избегнат „скокове“ в крайните цени и факторите на производство; |
9. |
Счита, че сравнението между ЕС и САЩ, което Комисията привежда по отношение на производителността, е уместно, но при все това не може безусловно да се приема за основа на действителната производителност в хранително-вкусовия сектор в ЕС (преди всичко селскостопанско производство и преработка); подчертава, че селскостопанският и хранително-вкусов сектор на ЕС се различава от този на САЩ както според видовете стоки и областите, които обхваща, така и по отношение на съществуващите условия и действащите правила; |
10. |
Счита, че трябва да се насърчава укрепването на конкурентоспособността и новаторството в първичния селскостопански сектор, защото по този начин ще се създадат повече възможности за първичните производители да разнообразят управлението на предприятията си и да намалят зависимостта си от други звена на веригата на производство и дистрибуция; |
11. |
Счита, че концентрацията на предлагането на селскостопанска продукция, която се осъществява посредством организации на производителите, кооперативи или други подобни структури, би дала възможност за промяна на баланса на силата в рамките на веригата на хранителните стоки чрез укрепване на позицията на селскостопанските производители при договаряне, придаване на по-голяма добавена стойност на продуктите и приближаване на дистрибуционните канали до потребителите; |
Несъвършенства на пазара на хранителни стоки
12. |
Насочва внимание към факта, че добри резултати от силна пазарна сила се постигат най-вече в сектора на селскостопанските храни предвид липсата на ценова еластичност на селскостопанското предлагане, от една страна, и потребителското търсене, от друга; |
13. |
Проявява загриженост относно дадени търговски практики, като например продажба на стоки под тяхната себестойност, с цел повишаване на броя на посещенията в супермаркетите; подкрепя забраната за продажба на храни под тяхната себестойност и подкрепя държавите-членки, които вече са въвели подобни мерки; изразява желание да се предприемат повече европейски действия срещу подобни агресивни ценообразуващи мерки, както и други антиконкурентни практики, като например обвързване на продукти или други злоупотреби с господстващо положение на пазара; |
14. |
Счита, че ценообразуването под нивото на себестойността, което не е рентабилно само по себе си за никое предприятие, може да се прилага единствено от големи (диференцирани) предприятия за кратък период от време, и то само за да се отстранят конкуренти от пазара; счита, че в дългосрочен план подобна практика няма да е от полза нито за потребителите, нито за пазара като цяло; |
15. |
Изразява тревога и от други случаи на използване на пазарна сила от страна на търговския сектор, включително извънредно дълги срокове за плащане, такси за включване на артикули, разпределяне на отстъпки, заплахи за отпадане на артикули от списъка, отстъпки с обратна сила за вече продадени стоки, неоправдани вноски за рекламните разходи на търговците на дребно или изискване за изключително предлагане; |
16. |
Подчертава, че в някои държави-членки се наблюдава тенденция към еднаква концентрация на покупките и продажбите, като по този начин се засилва изкривяващият ефект върху пазара; |
17. |
Подчертава, че предвид реформата в ОСП, и по-конкретно отделянето, решенията на селскостопанските производители за това какво да произвеждат ще се влияят повече от сигналите на пазара, които не трябва да бъдат засягани от прекомерна концентрация в търговията на дребно; счита, че е възможно нарастването на вноса на храни в ЕС да доведе до намаление на цените на селскостопанските продукти; |
18. |
Насочва внимание към факта, че търговците на дребно могат да се възползват от етикети като „продукти на лоялната търговия“, за да увеличат маржовете на печалбата си; поради това призовава да се развие стратегия за рамка и изграждане на лоялна търговия в целия ЕС, за да се ограничи тази търговска практика и да се контролира използването на подобни етикети; |
19. |
Признава, че в краткосрочен план влиянието на концентрацията на пазара на различните нива от веригата на доставка на хранителни стоки може да доведе до по-ниски цени на храните, но в средносрочен и дългосрочен план следва да се вземат мерки, за да се гарантира, че това не вреди на свободната конкуренция, не изтласква малките производители от пазара и не ограничава избора на потребителите; |
20. |
Насочва внимание към факта, че голяма част от МСП в хранително-вкусовия сектор са изключително уязвими, особено ако зависят до голяма степен от едно голямо предприятие; отбелязва, че големите предприятия по веригата на доставка на хранителни стоки често използват съревнованието за най-ниски цени между няколко доставчици и, за да останат в бизнеса, малките дружества трябва да съкращават разходите и маржовете, което води до намаляване на плащанията за селскостопанските производители, намаляване на достъпа на МСП до пазара и каналите за дистрибуция, по-малко работници и продукти с по-ниско качество за потребителите; |
21. |
Изразява тревога от нарасналите спекулации с храни на финансовите пазари; призовава Комисията да започне проучване по този въпрос; очаква заключенията на Групата на високо равнище по въпросите на конкуренцията в селскостопанската и хранително-вкусовата промишленост и насърчава тази група да предложи ефективни мерки за справяне с пазарните неравновесия; |
22. |
Запазва резервите си относно заключенията на Комисията, според които спекулациите на финансовите пазари не са изиграли съществена роля в процеса на ценообразуване; счита, че Комисията следва да предприеме инициативи за засилване на наблюдението на фючърсните пазари за основни селскостопански стоки; |
23. |
Счита, че Комисията понастоящем се ограничава до едностранен прочит на наличните данни, като не отчита възможните последствия от спекулативните инвестиции в пазарите на фючърси, като например:
|
24. |
Подчертава, че, за разлика от оценката на Комисията, е налице по-належаща необходимост от разглеждане на нови регулаторни разпоредби относно пазарите на фючърси, тъй като има признаци, че спекулирането вече създава проблеми при ценообразуването на основни хранителни стоки и следователно за пазарите и производствените предприятия, които зависят от тях; |
25. |
Счита, че през последните пет години Комисията е подобрила своя надзор върху картелите както чрез по-добро законодателство в областта на конкуренцията, така и чрез прилагане на съществуващото законодателство; счита, че мерки, като например заявления за освобождаване от или намаляване на отговорност, производство за постигане на споразумение и прилагане на информационни технологии в правораздаването, са допринесли значително; въпреки това счита, че трябва да бъдат направени подобрения по отношение на тяхното съдържание и на прилагането им от държавите-членки; |
26. |
Насочва вниманието на отговорния за конкуренцията член на Комисията към горепосочената декларация на Парламента относно проучването и коригирането на злоупотребите на големи супермаркети, опериращи в Европейския съюз, с тяхното положение; изразява разочарование, че Комисията не е обърнала внимание на този призив; настойчиво призовава в тази връзка за проучване на концентрацията на пазара и сформирането на картели в търговията на дребно, както и за налагане на санкции при нарушения; |
27. |
Призовава Комисията да представя в годишните си доклади анализи на разликите между цените на производителите и цените, заплащани от потребителите, разликите между цените в отделните държави-членки и разликите между цените на различните селскостопански стоки; |
28. |
Отбелязва, че големите предприятия получават ясни и добре известни икономически ползи (икономии от мащаба и обхвата), които водят до по-ниски разходи и следователно до по-ниски цени; подчертава обаче, че мерките за подобряване на веригата на доставка на хранителни стоки следва да насърчават създаването на оперативни схеми (например, клъстери, мрежи и междуотраслови организации), за да може селскостопанският сектор да се възползва от тези предимства, с цел да устои на натиска върху маржовете на печалбата, упражняван от предприятията от следващите етапи на веригата; |
29. |
Изразява дълбока загриженост относно факта, че в прегледа на основните практики, които създават проблеми в областта на конкуренцията по веригата на доставка на хранителни стоки, горепосоченото съобщение на Комисията относно цените на хранителните стоки в Европа не споменава злоупотребата с господстващо положение на пазара, което се наблюдава както в търговията на дребно, така и до известна степен в търговията на едро; счита, че антиконкурентните практики, прилагани от предприятия с голям пазарен дял, като например сключване на споразумения, предоставящи изключителни права, или задължения за обвързване на стоки, представляват сериозно отстъпление по отношение на лоялната конкуренция във веригата на доставка на хранителни стоки; |
Роля на Европейския съюз
Реакция спрямо пазарните неравновесия
30. |
Подкрепя решението на Комисията да предложи ефикасна система на ЕС за наблюдение на пазара, която да бъде в състояние да регистрира тенденциите в цените и разходите за суровини по цялата верига на доставка; счита, че тази система следва да гарантира прозрачност и да позволява трансгранична съпоставка между сходни стоки; счита, че тази система трябва да бъде създадена в тясно сътрудничество с Евростат и националните статистически органи, както и следва да работи заедно с мрежата от Европейски потребителски центрове; насочва вниманието към принципа, че допълнителните разходи и тежести следва да са в рамките на разумни граници; |
31. |
Призовава Комисията да създаде общностна правна рамка, която да включва, наред с други мерки, задълбочено преразглеждане на Директива 2000/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 юни 2000 г. относно борбата със забавяне на плащане по търговските сделки (4) и да насърчава баланса в отношенията между различните участници във веригата на доставка на хранителни стоки, като предотвратява всички практики на злоупотреба и насърчава по-справедливо разпределение на маржовете на печалбата; |
32. |
Призовава органите, компетентни в областта на конкуренцията на национално равнище и на равнище ЕС да проучат и направят оценка на потребителските цени в целия Европейски Съюз, за да се гарантира спазването на правилата за конкуренция и да се определи отговорността на различните участници, които образуват веригата на стойността; подчертава, че намаляванията на цените трябва да достигат до потребителите в кратки срокове, докато увеличенията трябва да достигат по-бързо до производителите; |
33. |
Заявява, че по-голяма прозрачност по отношение на структурата на разходите може да бъде постигната чрез създаване на европейска база данни, която е лесно достъпна за гражданите и съдържа референтни цени на стоките и суровините, наред с информация от целия Европейски съюз за разходите за електроенергия, заплати, наеми, данъци и такси; призовава Комисията да изготви планове за такава електронна система въз основа на съществуващите национални модели, като например френския „observatoires des prix“; наред с това счита за необходимо да се създаде в сътрудничество с Организацията за прехрана и земеделие на ООН (ФАО) международен център за наблюдение на цените на селскостопанските стоки, суровините и храните с цел по-добро наблюдение на тези данни на международно равнище; |
34. |
Приканва отделните участници във веригата на производство и дистрибуция да работят заедно за развитието на „най-добри практики“ и „сравнителни таблици“ за насърчаване на прозрачността на цените на селскостопанските стоки; |
35. |
Призовава властите на държавите-членки и Комисията да направят подробно изследване и анализ на преноса на цените и маржовете, които се начисляват между франко селското стопанство и крайната цена за потребителите, както и анализ на местоположението и броя на супермаркетите, техния оборот и специфични разходи за логистика и електроенергия; приканва органите на държавите-членки и Комисията да проучат дали критериите за определяне на господстващо положение на даден пазар все още са подходящи, като се има предвид развитието на пазара на дребно; призовава за повторно създаване на работна група на Комисията по въпросите на веригата на доставка на хранителни стоки, която да работи заедно с националните органи, компетентни в областта на конкуренцията; |
36. |
Отбелязва, че една от причините за разликата в цената на производителя и цената при продажба е липсата на равновесие във веригата на доставка на хранителни стоки и че въпреки това ЕС не разполага с адекватни мерки за поощряване на организациите на производителите, чрез кооперативи или други структури, с цел насърчаване концентрацията на предлагането; приканва Комисията да разработи мерки както в ОСП, така и в другите области на политиките на ЕС, с цел да насърчи тези организации, което ще доведе до подобрена организация на пазара и засилване на позициите на производителите при договаряне по отношение на останалите членове на веригата на доставка на хранителни стоки; |
37. |
Предлага засилване на сътрудничеството, координирано от Комисията, чрез открития метод на координация по отношение на наблюдението на производствените разходи и търговията, между националните органи, компетентни в областта на конкуренцията, които имат важна роля според законодателството на Общността по отношение на наблюдението на конкуренцията на всички нива на веригата на доставка на хранителни стоки, за да се гарантира правилно функциониране на вътрешния пазар; |
38. |
Счита, че, тъй като търговията на дребно се влияе преди всичко от националните правни, стопански, политически и културни фактори, е целесъобразно, в рамките на Европейската мрежа за конкуренция, да се осъществява по-голям обмен на информация и, ако е необходимо, координация между държавите-членки за разследване на антиконкурентни практики от дружества, които оперират на вътрешно равнище в ЕС; |
39. |
Призовава, в рамките на Стратегията от Лисабон, за подкрепа на национални планове за намаляване и преустановяване на неоснователни регулаторни намеси в търговията на дребно, които ограничават конкуренцията и гладкото функциониране на веригата на доставка на хранителни стоки в ущърб на потребителите; |
40. |
Счита, че следва да се прилага програма за освобождаване от или намаляване на отговорността както на национално равнище, така и на равнище на ЕС, като по този начин компетентните органи за защита на конкуренцията ще могат да научават за повече случаи на антиконкурентни практики; |
41. |
Посочва, че освен правилата на Общността за конкуренцията, на равнище на ЕС съществуват много други политики, регулиращи търговията на дребно, които включват, наред с другото, правилата на единния пазар и законодателството на Общността за защита на потребителите; подчертава, че всички тези политики са съгласувани и следва да се координират централно на равнище на ЕС, за да се постигнат възможно най-добри резултати по отношение на потребителските цени; |
42. |
Подчертава факта, че на сегашната криза с хранителните продукти следва да се отговори и на национално равнище; призовава за създаване на международна мрежа около ФАО, за да се гарантират достатъчно запаси от хранителни стоки в световен мащаб; |
43. |
Призовава Комисията да проведе преговори за споразумение със Световната търговска организация (СТО), с което селското стопанство да получи достатъчна свобода за действие, за да може да продължи да се конкурира с трети държави; счита, че включването на фактори от нетърговски характер е от изключително значение за запазването и поддържането на производствените стандарти на ЕС; |
44. |
Призовава за създаване и съхранение на равнище ЕС на резерв от определени основни хранителни стоки, като антикризисна мярка, по подобие на запаса от нефтени продукти; |
45. |
Призовава за въвеждане на механизми за борба срещу спекулирането на финансовите пазари със селскостопански стоки и финансови инструменти въз основа на тези стоки; подкрепя намерението на Комисията да проучи какви мерки биха могли да се предприемат за намаляване на нестабилността на цените на пазарите за селскостопански стоки; |
46. |
Призовава за предприемане на мерки в подкрепа на сътрудничеството между малките селскостопански производители, за да могат да се конкурират с големите производители, преработватели и търговци на дребно; счита, че държавите-членки и Европейският съюз трябва да гарантират наличието на различни форми на търговия и да избягват цялостна либерализация на пазара на храни, която би довела до допълнителна концентрация; приканва Комисията да разработи Зелена книга относно укрепване на организациите на производителите, ефективните подходи, ориентирани към цялостната верига, и пазарната сила на големите търговци на дребно; |
47. |
Призовава Комисията да засили надзора върху вноса на хранителни стоки, особено по отношение на спазването на европейските норми в областта на хигиената и опазването на околната среда, за да не бъдат излагани потребителите от ЕС на по-висок риск при вноса; |
48. |
Счита за необходимо насърчаването на по-голяма концентрация на селскостопанското предлагане посредством подкрепа на различни законни форми на сдружаване, с цел да се балансира силата във веригата за доставка на хранителни стоки, да се даде добавена стойност на продукцията на селскостопанските производители и да се засилят позициите им при договаряне спрямо другите участници в търговията; |
49. |
Призовава за повторно създаване на европейска служба за консултации на производителите на храни, която да предоставя съвети на селскостопанските производители и организациите на производителите относно дистрибуцията на продуктите, пазара на дребно и възможностите за производство на конкретни продукти; |
50. |
Призовава за създаване на гореща телефонна линия за потребителите и селскостопанските производители, където могат да се съобщават случаи на злоупотреби и да се получава информация за съпоставими продукти и цени от целия ЕС; счита, че тя следва да бъде създадена и да функционира в рамките на националните европейски потребителски центрове; |
51. |
Приветства въвеждането на индекс за развитие на пазарите на дребно, като средство за по-добро наблюдение на вътрешния пазар и предоставяне на повече информация на потребителите; |
52. |
Изразява загриженост относно влиянието на посредниците върху крайните потребителски цени; приканва Комисията да започне анализ на веригата на доставка, за да разбере по-добре ролята на отделните участници във веригата при формирането на цените; |
Приближаване на производителите до потребителите
53. |
Призовава за създаване на политики, които насърчават по-широки и по-преки контакти между производителите и потребителите, като например наскоро приетата програма на ЕС за плодове в училищата, тъй като това може да предостави на производителите по-важна роля на пазара, като същевременно предлага на потребителите по-добър и по-богат избор на стоки; една такава политика би била създаването и насърчаването на възможности за директно предлагане на стоки от техните производители; |
54. |
Приканва Комисията да предприеме мерки за улесняване на обединяването и съвместната работа между организациите на производителите, като например кооперативите, като по този начин се избягват бюрократични тежести и други ограничения, за да могат те, като по-големи единици, да се адаптират към условията на доставяне, които се изискват от глобализирания пазар; |
55. |
Счита, че по-богатата и по-добра информация за потребителите е от изключително значение за създаване на атмосфера на доверие в системата и че следва да се положат всички усилия за образоването и правилното информиране на потребителите, както и предоставянето им с неутрална информация; |
56. |
Настоява в информацията за потребителите да се подчертаят усилията на производителите от ЕС за спазване на общностните правила относно опазването на околната среда, безопасността на храните и защита на животните; |
57. |
Подчертава, че политиката за защита на потребителите обхваща не само цените, но и гаранциите за многообразие и качество на хранителните стоки; поради тази причина предлага Комисията да провери при какви условия се наблюдава загуба на качество и разнообразие на стоките във веригата на доставка на хранителни стоки, и преди всичко в търговията на дребно; |
58. |
Подчертава добавената стойност на местните магазини за търговия на дребно, които имат съществен принос за скъсяване на разстоянието между производители и потребители и също така повишават качеството на живот в селските райони, като създават възможности за работа и засилват съществуващите социални връзки; |
59. |
Счита, че следва широко да се насърчава използването на нови технологии и интернет; подчертава, че новите технологии могат да се използват за предоставяне на повече информация за мястото, цената и характеристиките на различните видове продукти; счита, че това може да отговори по-добре на търсенето в специфични ниши и да предложи по-богат избор на потребителите; подкрепя използването на европейските фондове за развитие на селските райони и на конкурентоспособността и кохезионните фондове за по-лесен достъп на производителите до пазара чрез съвременните технологии и интернет; |
60. |
Призовава за предприемане на мерки, които да дадат по-голям стимул на идеята за „местни храни“, по-специално мерки за реклама на и информиране на потребителите за специалните свойства на тези продукти и свързаните с тяхната употреба здравословни и стопански ползи, както и мерки в подкрепа на традиционните пазари и традиционните форми на търговия, при които производители и потребители се срещат непосредствено; |
61. |
Призовава за по-силна подкрепа за екологичното селскостопанско производство от страна на Европейския съюз и държавите-членки; освен това призовава за амбициозна политика от финансови стимули, с цел да се насърчи този вид селскостопанско производство и потребителите да могат да получат висококачествени продукти на разумни цени; |
62. |
Настоятелно призовава за засилване на сътрудничеството между производителите чрез следване на традиционния формат на организациите на производителите или чрез въвеждане на нови форми на сътрудничество при търговските дейности на селскостопанските производители; |
63. |
Призовава за по-голямо насърчаване на диференцирането на селскостопанските продукти като търговска концепция, което предоставя възможност за различни цени в съответствие с качеството; |
64. |
Изразява загриженост от факта, че в горепосоченото съобщение на Комисията относно цените на хранителните стоки в Европа силната позиция при договаряне на производителите на хранителни стоки за сметка на търговците на дребно, произтичаща от силна търговска марка или диференциране на продукта, придобива непропорционално негативно значение в сравнение с други, много по съществени фактори, като слаба конкуренция или олигополистични/монополистични практики; счита, че създаването на една силна търговска марка или съответно диференцирането на продукта, представлява законна практика и че само злоупотребата с положение, което е следствие от тези практики, представлява нелоялна практика; |
65. |
Призовава за засилване и модернизиране на политиките на Европейския съюз за защита на наименованията за произход и географските указания, както и на други видове означения, които правят разграничение между селскостопанските стоки; в тази връзка приветства дебата, започналия с публикуването на 15 октомври 2008 г. на Зелената книга относно качеството на селскостопанските продукти: продуктови стандарти, изисквания към селскостопанското производство и схеми за качество (СОМ(2008)0641); |
66. |
Счита за необходимо по-подробно проучване на варианта за специален етикет върху европейските селскостопански стоки въз основа на съществуващите модели; счита, че този етикет следва да гарантира спазването на производствените норми на ЕС, като например справедливо третиране на участниците на пазара по цялата верига на производство и дистрибуция; счита, че един такъв етикет ще подейства като стимул за потребителите, като насърчи потреблението на европейски стоки и по този начин подкрепи производителите в Общността; |
67. |
Настоятелно призовава Комисията да направи оценка на разходите, които производителите трябва да понесат, за да спазят европейските изисквания за опазване на околната среда, и на степента, до която тези норми се различават между държавите-членки, и съответно дали са по-строги от нормите за вносните стоки; |
*
* *
68. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата позиция съответно на Съвета и Комисията. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0054.
(2) ОВ C 255, 14.10.2005 г., стр. 44.
(3) ОВ C 263E, 16.10.2008 г., стр. 621.
(4) ОВ L 200, 8.8.2000 г., стр. 35.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/189 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Въздействието на засиленото жилищно строителство в Испания върху индивидуалните права на европейските граждани
P6_TA(2009)0192
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно въздействието на засиленото жилищно строителство в Испания върху индивидуалните права на европейските граждани, върху околната среда и прилагането на правото на ЕС, въз основа на получените петиции (2008/2248(INI))
2010/C 117 E/31
Европейският парламент,
като взе предвид петициите получени във връзка с предмета на настоящата резолюция, особено петиция 0609/03,
като взе предвид правото на петиции, предвидено в член 194 от Договора за ЕО,
като взе предвид член 192, параграф 1 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по петиции и становището на Комисията по правни въпроси (A6-0082/2009),
A. |
като има предвид, че процесът на внасяне на петиции предоставя на европейските граждани и на лицата, пребиваващи в ЕС, средство за получаване на извънсъдебно удовлетворение по повод на техните жалби, когато те засягат въпроси, произтичащи от областите на дейност на Европейския съюз; |
Б. |
като има предвид, че член 6, параграф 1 от Договора за Европейския съюз гласи, че „Съюзът се основава на принципите на свободата, демокрацията, зачитането на правата на човека и на принципа на правовата държава, които са общи принципи за държавите-членки“; |
В. |
като има предвид, че в член 6, параграф 2 от Договора за ЕС Съюзът се задължава да зачита основните права, гарантирани от Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКЗПЧОС); |
Г. |
като има предвид, че всички граждани на държави, подписали Европейската конвенция за правата на човека, или лица, пребиваващи в такива държави, които считат, че човешките им права са били нарушени, следва да се обърнат към Европейския съд по правата на човека в Страсбург, имайки предвид, че преди да се заведе дело в този съд, трябва да са били изчерпани всички средства за правна защита на национално ниво, както е определено в член 35 от Европейската конвенция за правата на човека; |
Д. |
като има предвид, че член 7 от Договора за ЕС предвижда процедури, чрез които Съюзът да може да реагира на нарушения на принципите, посочени в член 6, параграф 1, и да търси решения; |
Е. |
като има предвид, че член 7 от Договора за ЕС предоставя на Парламента и право да отправя обосновано предложение до Съвета за решаване на въпроса, дали е налице ясен риск от сериозно нарушение от страна на държава-членка на ценностите, на които се основава Съюзът; |
Ж. |
като има предвид, че член 7 от Хартата на основните права на Европейския съюз гарантира зачитането на личния и семейния живот, включително жилищата на гражданите, и като има предвид, че член 8 от ЕКЗПЧОС предоставя същите права и пояснява, че „[н]амесата на държавните власти в упражняването на това право е недопустима, освен в случаите, предвидени в закона и необходими в едно демократично общество в интерес на националната и обществената сигурност или на икономическото благосъстояние на страната, за предотвратяване на безредици или престъпления, за защита на здравето и морала или на правата и свободите на другите“; като има предвид, че Парламентът, Съветът и Комисията са се ангажирали да съблюдават Хартата във всичките си дейности; |
З. |
като има предвид, че правото на частна собственост, признато като основно право на европейските граждани в член 17 от Хартата на основните права, който предвижда, че „[в]секи има право да притежава, да ползва, да се разпорежда и да завещава имущество, което е придобил законно“, че „[н]икой не може да бъде лишен от своята собственост, освен в обществен интерес, в случаите и при условията, предвидени със закон, срещу справедливо обезщетение, изплатено своевременно за неговата загуба“ и че „[п]олзването на имуществото може да бъде уредено със закон до степен, необходима за общия интерес“; |
И. |
като има предвид, че член 18 от Договора за ЕО гласи, че „[в]секи гражданин на Съюза има право свободно да се движи и да пребивава в рамките на територията на държавите-членки, при спазване на ограниченията и условията, предвидени в настоящия договор, и на мерките, приети за неговото осъществяване“; |
Й. |
като има предвид, че съгласно член 295 Договорът за ЕО „по никакъв начин не засяга разпоредбите в държавите-членки, отнасящи се до системата на собственост върху имущество“; като има предвид, че според съдебната практика на Съда на Европейските общности тази разпоредба просто признава правото на държавите-членки да определят правилата за системата на собственост върху имущество; като има предвид, че съдебната практика на Съда на Европейските общности е потвърдила, че компетентността на държавите-членки в това отношение винаги трябва да се прилага в съответствие с основните принципи на общностното право, включващи свободното движение на стоки, хора, услуги и капитали (вж. решението от 22 юни 1976 г. по дело C-119/75 „Terrapin срещу Terranova“ [1976 г.]. ССП 1039; |
К. |
като има предвид, обаче, че Съдът на Европейските общности е последователен в становището си, че въпреки че правото на собственост представлява част от общите принципи на общностното право, то не е абсолютно право и трябва да се разглежда във връзка с неговата социална функция, и като има предвид, че съответно упражняването на това право може да бъде ограничено, при условие че въпросните ограничения на практика съответстват на цели от общ интерес, преследвани от Общността, и не представляват непропорционална и нетърпима намеса, която накърнява същината на гарантираните права (вж. решението от 10 декември 2002 г. по дело C-491/01 „British American Tobacco (Investments) и Imperial Tobacco“ [2002 г.] ССП I-11453); |
Л. |
като има предвид, че въпреки тази съдебна практика Съдът на Европейските общности е последователен в становището си, че в случаите, когато националните разпоредби попадат извън приложното поле на общностното право, няма юрисдикция на Общността, която да направи оценка на съвместимостта на тези разпоредби с основните права, чието спазване гарантира Съдът (вж. например разпореждането от 6 октомври 2005 г. по дело C-328/04 Vajnai [2005 г.] ССП I-8577), параграфи 12 и 13); |
M. |
като има предвид, че параграф 1 на член 1 от първия Допълнителен протокол към ЕКЗПЧОС гласи, че „[в]сяко физическо или юридическо лице има право мирно да се ползва от своята собственост“ и че „[н]икой не може да бъде лишен от своята собственост освен в интерес на обществото и съгласно условията, предвидени в закона и в общите принципи на международното право“; като има предвид, че параграф 2 от същия член гласи, че „[п]редходните разпоредби не накърняват по никакъв начин правото на държавите да въвеждат такива закони, каквито счетат за необходими за осъществяването на контрол върху ползването на собствеността в съответствие с общия интерес или за осигуряване на плащането на данъци или други постъпления или глоби“; и като има предвид, че в периода на ратификация на горепосочения протокол Испания изрази резерва по отношение на член 1 с оглед на член 33 от испанската конституция, който гласи следното: „Признава се правото на частна собственост и наследяване. 2. Социалната функция на тези права определя обхвата на тяхното съдържание в съответствие със закона. 3. Никой не може да бъде лишен от своята собственост и своите права, освен поради основателни причини, свързани с обществена полза или обществен интерес, и при подходящо обезщетение в съответствие със закона.“; |
Н. |
като има предвид, че Парламентът счита, че принуждаването за отказ от законно придобита частна собственост без регламентирана процедура и съответни компенсации и задължението да се плащат произволни разходи за непоискано и често ненужно инфраструктурно развитие съставляват нарушение на основните права на човека съгласно ЕКЗПЧОС и въз основа на съдебната практика на Европейския съд по правата на човека (вж. например делото „Aka срещу Турция“ (1)); |
O. |
като има предвид, че през 2008 г. испанските органи издадоха инструкции във връзка с изпълнението на Закона за крайбрежната ивица от 1988 г., пренебрегван в продължение на редица години, през които бяха нанесени широкомащабни екологични щети на крайбрежните зони на Испания; като има предвид, че дори настоящите инструкции не съдържат ясни мерки за прилагането, които да бъдат следвани от съответните органи на местно и регионално управление, и като има предвид, че много нови получени петиции свидетелстват за ретроактивното съдържание на инструкциите и произволното разрушаване и унищожаване на законно придобита собственост на лица, техните права на собственост и правоспособността им да прехвърлят тези права чрез наследяване; |
П. |
като има предвид, че с оглед на настоящото положение на демаркационната линия пострадалите са си изградили силното впечатление, че тя е определена произволно за сметка на чуждестранните собственици, например на остров Форментера; |
Р. |
като има предвид, че Законът за крайбрежната ивица влияе непропорционално върху отделните собственици на имоти, чиито права следва да бъдат в пълна степен зачетени, и същевременно недостатъчно върху истинските виновници за разрушаването на крайбрежната ивица, които в много случаи носят отговорност за прекомерно жилищно строителство в крайбрежните зони, включително на ваканционни селища, и които е трябвало да са наясно, че във всички случаи действат в противоречие с разпоредбите на горепосочения закон; |
С. |
като има предвид, че в хода на текущия парламентарен мандат комисията по петиции, действайки в отговор на значителния обем внесени петиции, е провела подробни разследвания, докладвала е три пъти за степента на злоупотреба със законни права на граждани на ЕС по отношение на тяхна законно придобита собственост в Испания и е описала подробно своите опасения във връзка с влошаването на устойчивото развитие, опазването на околната среда, качеството на водите и водоснабдяването, процедурите за възлагане на обществени поръчки за жилищно строителство и недостатъчния контрол върху процедурите за жилищно строителство от страна на много местни и регионални органи в Испания (2), като тези въпроси в момента са предмет на съдебни производства както в Испания, така и пред Съда на ЕО; |
Т. |
като има предвид, че съществуват множество примери, свързани със случаи, в които всяко ниво на властта, от централната власт до автономната и местна власт, е носило отговорност за привеждането в действие на модел за неустойчиво развитие, който е довел до изключително сериозни последици за околната среда, както и до икономически и социални последици; |
У. |
като има предвид, че Парламентът е получил много петиции от частни лица и от различни организации, представляващи граждани на ЕС, които съдържат жалби относно различни аспекти на градоустройствената дейност, и е отбелязал, че много от въпросите, повдигнати в петициите, отнасящи се до увеличаващото се застрояване, не представляват нарушения на общностното законодателство, както доказват съобщенията до държавите-членки, и следва да бъдат уредени, като се прибегне до всички възможни средства за правна защита, съществуващи в съответните държави-членки; |
Ф. |
като има предвид, че са налице все повече доказателства, че съдебните органи в Испания са започнали да реагират на предизвикателството, произтичащо от прекомерното жилищно строителство в много крайбрежни райони, в частност чрез разследване и подвеждане под отговорност на определени корумпирани местни служители, които със своите действия са улеснявали безпрецедентното и нерегулирано жилищно строителство, накърняващо правата на гражданите на ЕС и водещо до необратимо влошаване на биоразнообразието и екологичната цялост на много региони в Испания; като има предвид, че въпреки това Парламентът е отбелязал, в отговор на подобни обвинения, че производствата са недопустимо тромави и че присъдите, произнесени по много от делата, не могат да бъдат прилагани по начин, който да осигури някакво удовлетворение за пострадалите от такива злоупотреби, и като има предвид, че това е засилило впечатлението, споделяно от много пострадали граждани на ЕС, които не са граждани на Испания, за бездействието и/или пристрастността на испанското правосъдие; като има предвид, че при все това си струва да се отбележи, че съществува и възможност да се обжалва пред Европейския съд по правата на човека, щом бъдат изчерпани националните средства за правна защита; |
Х. |
като има предвид, че тази широкоразпространена дейност, подпомагана от безотговорни местни и регионални органи чрез неподходящо и понякога неоправдано законодателство, което в много случаи действа в противоречие с целите на няколко европейски законодателни акта, е била изключително вредна за облика на Испания и за нейните по-широки икономически и политически интереси в Европа, както и небрежното прилагане на действащите закони в областта на градоустройственото планиране и опазването на околната среда в испанските автономни области спрямо някои дейности, свързани със застрояване, а също така и появата на сериозни случаи на корупция, произтичащи от подобна злоупотреба; |
Ц. |
като има предвид, че регионалните омбудсмани често са предприемали действия, при много трудни обстоятелства, за да защитят интересите на гражданите на ЕС в случаи, свързани със злоупотреби с жилищно строителство, въпреки че в някои автономни области регионалните органи на управление понякога са имали възможността въобще да не вземат под внимание техните усилия; |
Ч. |
като има предвид, че член 33 от испанската конституция се позовава на правото на частна собственост, и като има предвид, че съществуват различни тълкувания на този член, особено по отношение на разпоредбата за имущество за обществено ползване, в противовес на правата на физическите лица върху техните законно придобити домове и жилища; като има предвид, че няма произнесено решение относно прилагането на законите за поземлената собственост в автономна област Валенсия; |
Ш. |
като има предвид, че член 47 от испанската конституция предвижда, че всички испански граждани имат право на нормално и подходящо жилище, и възлага на публичните органи задачата да насърчават необходимите условия и да установяват съответните правила, за да се упражнява това право ефективно, както и да регулират ползването на земите в общ интерес, с цел предотвратяване на спекулация; |
Щ. |
като има предвид, че националното правителство на Испания има задължение да прилага Договора за ЕО и да защитава и гарантира пълното прилагане на европейското право на своя територия, независимо от вътрешната организация на политическите органи, установена от конституцията на Кралство Испания; |
AA. |
като има предвид, че Комисията, действайки съгласно правомощията, предоставени й съгласно член 226 от Договора за ЕО, е образувала производство срещу Испания в Съда на Европейските общности по дело, свързано с прекомерните злоупотреби с жилищно строителство, които са настъпили в Испания и които пряко засягат прилагането от страна на валенсианските органи на директивата за обществените поръчки (3); |
АБ. |
като има предвид, че Комисията, по искане на парламентарната комисия по петиции, е започнала разследване на над 250 проекта за жилищно строителство, които са получили отрицателно становище от компетентните органи по водите и по речните басейни, като следователно проектите може да се реализират в нарушение на Рамковата директива за водите (4), особено в Андалусия, Кастилия-Ла Манча, Мурсия и Валенсия; |
АВ. |
като има предвид, че много от тези проекти за застрояване са отдалечени от консолидираните градски зони и изискват съществени разходи по отношение на основни услуги, като електроснабдяване и водоснабдяване и пътна инфраструктура; като има предвид, че в инвестициите в тези проекти често е включен елемент на финансиране от ЕС; |
АГ. |
като има предвид, че в много документирани случаи на проблеми с жилищно строителство в Испания Комисията не е успявала да действа достатъчно убедително, не само по отношение на прилагането на принципа на предпазните мерки, основополагащ за правото в областта на опазването на околната среда, но също и поради небрежното й тълкуване на актове на компетентни местни и регионални органи, които имат задължителна правна сила, като „временното одобрение“ на интегриран градоустройствен план от местен орган; |
АД. |
като има предвид, че целта на директивата за стратегическа оценка на въздействието върху околната среда (5), чийто член 3 изрично обхваща туризма и урбанизацията, е да осигури високо равнище на опазване на околната среда и да допринесе за интегрирането на екологичните съображения в подготовката и приемането на планове и програми с оглед насърчаване на устойчиво развитие; и като има предвид, че рамковата директива за водите изисква държавите-членки да предотвратяват влошаването на териториалните си води и да насърчават устойчивото използване на своите ресурси от прясна вода; |
АЕ. |
като има предвид, че многократните проучвателни мисии на комисията по петиции са показали, че тези цели изглежда често се разбират погрешно от някои местни и регионални органи (не само в крайбрежните райони) при предлагане или договаряне на обширни програми за застрояване; като има предвид, че повечето градоустройствени планове, оспорени от петиции, включват прекласифицирането на земеделска земя в земя в регулация — със значителна икономическа изгода за агента за недвижими имоти и инвеститора; и като има предвид, че съществуват и много случаи на защитена земя или земя, която следва да е защитена поради своето чувствително биоразнообразие, която се изважда от списък със защитени зони или се прекласифицира, или въобще не е включена в такъв списък, именно за да се позволи жилищно строителство на съответната територия; |
АЖ. |
като има предвид, че такива фактори утежняват злоупотребите, от които са потърпевши хиляди граждани на ЕС, които, в резултат от плановете на агентите за недвижими имоти, не само са загубили своята законно придобита собственост, но също са били принудени да заплатят произволните разходи за нежелани и често ненужни и неоправдани инфраструктурни проекти, пряко засягащи техните права на собственост, чийто краен резултат е финансов и емоционален крах за много семейства; |
АЗ. |
като има предвид, че хиляди европейски граждани, при различни обстоятелства, добросъвестно са закупили имущество в Испания с помощта на местни адвокати, специалисти по планиране и градоустройство и архитекти единствено за да осъзнаят по-късно, че са станали жертви на злоупотреба с жилищно строителство от безскрупулни местни органи, като в резултат на това тяхната собственост е застрашена от разрушаване, тъй като жилищата им са определени за незаконно построени и оттам за непродаваеми и без пазарна стойност; |
АИ. |
като има предвид, че агентите за недвижими имоти в държавите-членки, като например Обединеното кралство, и други доставчици на услуги, свързани с пазара на недвижими имоти в Испания, продължават да предлагат имоти в нови зони на застрояване дори когато при всички случаи са наясно с факта, че съществува явна възможност въпросните проекти да не бъдат завършени или построени; |
АЙ. |
като има предвид, че естествените средиземноморски островни и крайбрежни зони на Испания са били обект на значително разрушаване през последното десетилетие, тъй като циментови и бетонни постройки са обхванали тези територии по начин, който е засегнал не само уязвимата крайбрежна природна среда — голяма част от която на думи е защитена съгласно директивите за местообитанията (6)/Натура 2000 и птиците (7), като проекти за застрояване в Кабо де Гата (Алмерия) и в Мурсия, — но и социалната и културна дейност в много области, което съставлява трагична и необратима загуба за тяхната културна идентичност и наследство, както и за тяхната екологична цялост, като всичко това се дължи основно на липсата на планиране, изготвено на ниво над общинското, или на регионални насоки относно планирането, които да поставят разумни ограничения върху разрастването на жилищното строителство и застрояването, определени въз основа на изрични критерии за екологична устойчивост, както и на алчността и спекулативното поведение на някои местни и регионални органи и представители на строителната индустрия, които са успели да извлекат от своите дейности в тази насока огромни печалби, повечето от които са били изнесени извън държавата (8); |
АК. |
като има предвид, че този модел на растеж има отрицателни последици и за сектора на туризма, поради унищожителното му въздействие върху качествения туризъм, тъй като руши местните ценности и поощрява прекаленото разрастване на градските зони; |
АЛ. |
като има предвид, че това е модел, който ограбва паметници на културата и руши ценностите и необикновените особености на идентичността, които са от основно значение за културното многообразие на Испания, като се унищожават археологически обекти, сгради и места, представляващи интерес от гледна точка на културата, както и природната среда и ландшафтът около тях; |
АМ. |
като има предвид, че строителната индустрия, която реализира значителни печалби през годините на бърз икономически растеж, се е превърнала в основна жертва на настоящия крах на финансовите пазари, който сам по себе си е частично породен от спекулативни начинания в жилищния сектор, и като има предвид, че това засяга не само самите дружества, които сега са изправени пред несъстоятелност, но също и десетките хиляди работници в строителната индустрия, които в момента са изправени през безработица, в резултат от неустойчивите политики за жилищно строителство, които бяха водени и на които те сега също са станали жертви; |
1. |
Призовава испанското правителство и органите на управление в засегнатите области да извършат цялостно преразглеждане и да преработят цялото законодателство, засягащо правата на частна собственост, вследствие на масовата урбанизация, с цел слагане на край на злоупотребите с правата и задълженията, предвидени в Договора за ЕО, Хартата на основните права, ЕКЗПЧОС и относимите директиви на ЕС, както и в други конвенции, по които ЕС е страна; |
2. |
Призовава испанските органи да отменят всички правни форми, поощряващи спекулацията, като например агентите по урбанизация; |
3. |
Счита, че компетентните регионални органи следва временно да преустановят и да преразгледат всички нови планове за застрояване, които не съблюдават строгите критерии за екологична устойчивост и социална отговорност и не гарантират спазването на законното право на собственост върху законно придобито имущество, и да спрат и отменят всички съществуващи строежи, при които критериите, установени в законодателството на ЕС, особено по отношение на възлагането на поръчки за жилищно строителство и съгласуваността с разпоредбите за водите и околната среда, не са били спазени или прилагани; |
4. |
Изисква от испанските органи да гарантират, че нито един административен акт, който би принудил гражданин да отстъпи законно придобита частна собственост, не използва като правно основание закон, приет след датата на изграждане на въпросния имот, тъй като това би накърнило принципа за липса на обратно действие на административните актове, който е общ принцип на общностното право (виж решението на Съда на ЕО от 29 януари 1985 г. по дело 234/83 Gesamthochschule Duisburg [1985 г.] ССП 327), и би подкопало гаранциите, предоставящи на гражданите правна сигурност, доверие и законно обосновани очаквания за защита в съответствие със законодателството на ЕС; |
5. |
Призовава испанските органи да развиват култура на прозрачност, целяща осведомяване на гражданите относно управлението на почвите и насърчаване на ефективни механизми за информиране и ангажиране на обществеността с участие в тези процеси; |
6. |
Настоятелно призовава испанското правителство да проведе публичен дебат, с участието на всички административни органи, който да включи обстойно проучване, посредством създаване на работна комисия по въпросите на градоустройственото развитие в Испания, и да даде възможност за предприемане на законодателни мерки срещу спекулацията и неустойчивото развитие; |
7. |
Настоятелно призовава компетентните национални и регионални органи да установят функциониращи съдебни и административни механизми, включващи регионалните омбудсмани, които да разполагат с правомощия да осигурят начини за ускоряване изплащането на обезщетенията и компенсациите за лицата, пострадали вследствие на злоупотреба с жилищно строителство в резултат на прилагането на разпоредбите на съществуващото законодателство; |
8. |
Изисква компетентните финансови и търговски органи, обвързани със строителната и жилищната индустрия, да работят съвместно с политическите органи в търсенето на решения за проблемите, произтичащи от едромащабното застрояване, което е засегнало многобройни граждани на ЕС, избрали да се възползват от разпоредбите на Договора за ЕС и упражнили своето право на установяване съгласно член 44 в държава-членка, която не е тяхната страна на произход; |
9. |
Настоятелно призовава компетентните национални, регионални и местни органи да гарантират справедливо разрешаване на многото текущи дела на граждани на ЕС, чиито къщи не са завършени в резултат от незадоволително планиране и координиране между институциите и строителните дружества; |
10. |
Изтъква, че ако засегнатите страни не постигнат задоволителен резултат в испанските съдилища, те ще трябва да обжалват пред Европейския съд по правата на човека, като се вземе предвид, че предполагаемите нарушения на основното право на собственост не са част от компетенциите на Съда на ЕО; |
11. |
Призовава институциите на ЕС да предоставят консултации и помощ, ако бъдат помолени за това от испанските органи, с цел осигуряване на средства за ефективно преодоляване на разрушителното въздействие на масовото жилищно строителство върху живота на гражданите, в рамките на надлежно кратък, но разумен срок; |
12. |
Призовава Комисията същевременно да гарантира строго съблюдаване на прилагането на законодателството на Общността и на целите, установени в директивите, за които се отнася настоящата резолюция, така че да може да се гарантира тяхното спазване; |
13. |
Изразява дълбоката си загриженост и тревога по отношение на факта, че правните и съдебните органи в Испания са срещнали трудности при справянето с въздействието на масовото жилищно строителство върху живота на хората, както свидетелстват хилядите писма с изложени случаи, постъпили в Парламента и неговата компетентна комисия по този въпрос; |
14. |
Счита за тревожен факта, че изглежда сред вносителите на петиции е широкоразпространена липсата на доверие в испанската съдебна система като ефективно средство за получаване на обезщетение и справедливост; |
15. |
Изразява загриженост поради липсата на правилно транспониране на Директивата относно изпирането на пари (9), което понастоящем е предмет на производство за нарушение на Договора и което е ограничило прозрачността и преследването по съдебен път на незаконното циркулиране на финансов капитал, включително инвестиции в някои едромащабни проекти за застрояване; |
16. |
Застъпва становището, че лицата, които добросъвестно са закупили собственост в Испания, само за да установят, че сделката е обявена за незаконна, следва да имат правото да получат подходящо обезщетение с помощта на испанските съдилища; |
17. |
Счита, че ако частни лица, които са закупили собственост в Испания, знаейки, че има вероятност въпросната сделка да е незаконна, могат да бъдат задължени да поемат разходите, свързани с поетия от тях риск, то същото аналогично трябва да важи a fortiori за специалистите в тази област; следователно счита, че строителни предприемачи, сключили договори, за чиято незаконност е трябвало да знаят, следва да нямат право на обезщетение за планове, изоставени поради това, че не отговарят на изискванията на националното и европейското законодателство, като следва да нямат автоматично право да им бъдат възстановени плащания, които вече са направени към общините, когато те са извършени със знанието, че е вероятно сключеният договор да е незаконен; |
18. |
Счита, въпреки всичко, че липсата на яснота, прецизност и сигурност по отношение на правата на частна собственост, предвидени в съществуващото законодателство, и липсата на каквото и да е правилно и последователно прилагане на законите в областта на околната среда са основната причина за много проблеми, свързани с жилищното строителство, като това, съчетано с известна немарливост в съдебния процес, не само е утежнило проблема, но също е породило всеобща форма на корупция, чиято основна жертва отново е гражданинът на ЕС, а също така е причинило и значителни загуби за испанската държава; |
19. |
Подкрепя заключенията, до които е достигнал омбудсманът на област Валенсия (Síndica de Greuges), институция, която справедливо се слави със своята защита на основните права на гражданите, в които се посочва, че е възможно правата на собствениците да са били засегнати, без значение дали вследствие на недооценяването им от строителния предприемач, или от това, че понякога тези собственици е трябвало да заплащат прекомерно големи разходи по строителството, определени едностранно от строителния предприемач; |
20. |
Счита, че е необходимо е да се гарантират достъпът до информация и участието на гражданите в процеса на строителството още от самото му начало, като и че на разположение на гражданите следва да се предоставя информация за околната среда, изложена по ясен, прост и разбираем начин; |
21. |
Счита, че не е било предоставено определение, с правилно уточнени граници на обхвата му, относно понятието „общ интерес“, било то в съществуващото законодателство за застрояването, или от страна на съответните органи, като този термин се използва за одобряване на проекти, които са неустойчиви от екологична гледна точка, а в някои случаи и за заобикаляне на отрицателни оценки и доклади за въздействието върху околната среда, изготвени от съответните съюзи по хидрография; |
22. |
Отчита и подкрепя усилията на испанските органи да опазят крайбрежната околна среда и при възможност да я възстановят по начин, позволяващ запазването на биоразнообразието и възобновяването на местните растителни и животински видове; в този специфичен контекст ги призовава да преразгледат и при необходимост да преработят Закона за крайбрежната ивица, като неотложен въпрос, за да защитят правата на законните собственици на домове и на хората, които притежават малки парцели земя в крайбрежни зони, които не оказват отрицателно въздействие върху крайбрежната околна среда; подчертава, че такава защита не бива да се предоставя на проекти, които са планирани като спекулативни рискови начинания и не спазват приложимите директиви на ЕС в областта на околната среда; поема ангажимент да разгледа получените на тази тема петиции в контекста на отговорите, предоставени от компетентните испански органи; |
23. |
Изразява загриженост във връзка с положението с градоустройственото планиране в община Марбея в Андалусия, където десетки хиляди домове, които са построени незаконно, вероятно в нарушение на законодателството на ЕС в областта на опазването на околната среда и общественото участие, политиката в областта на водите и обществените поръчки, предстои да бъдат узаконени с нов общ план за града, което ще доведе до липса на правна сигурност и гаранции за купувачите на домове, собствениците на имоти и гражданите като цяло; |
24. |
Отдава дължимото и напълно подкрепя дейностите на регионалните омбудсмани („síndics de greuges“) и техните служители, както и на по-усърдните прокурори („fiscales“), които са положили значителни усилия, за да възстановят прилагането от страна на засегнатите институции на правилните процедури по отношение на тези въпроси; |
25. |
Също така изразява похвала към вносителите на петиции, техните сдружения и сдруженията на местните общности, включващи десетки хиляди испански и други граждани, които насочиха вниманието на Парламента към тези въпроси и спомогнаха за гарантирането на основните права на своите съседи и на всички други, засегнати от този сложен проблем; |
26. |
Припомня, че Директивата за оценка на въздействието върху околната среда (10) и Директивата за стратегическа оценка на въздействието върху околната среда (11) налагат задължение за консултация със заинтересованите страни на етап, когато плановете се установяват и изготвят, а не — както толкова често е ставало в случаи, отнесени до вниманието на Парламента — след като плановете са били фактически договорени от местния орган; в същата връзка припомня, че всяка значителна промяна на съществуващи планове също трябва да съблюдава тази процедура и че плановете също така трябва да са текущи и да не са статистически неточни или остарели; |
27. |
Също така припомня, че Комисията е оправомощена съгласно член 91 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 (12) да спира плащанията по структурно финансиране, а съгласно член 92 – да спира такова финансиране в полза на съответната държава-членка или регион, както и да предприема коригиращи мерки по отношение на проекти, получаващи финансиране, които впоследствие са определени като не напълно съвместими с правилата, уреждащи прилагането на съответните законодателни актове на ЕС; |
28. |
Припомня също, че Парламентът, в качеството си на бюджетен орган, също може да реши да постави в резерв финансиране, предназначено за политики на сближаване, ако счете това за необходимо, с цел убеждаване на дадена държава-членка да преустанови извършването на сериозни нарушения на правилата и принципите, които тя е задължена да съблюдава съгласно Договора или в резултат на прилагането на законодателството на ЕС, до момента, в който проблемът бъде разрешен; |
29. |
Отново повтаря заключенията, изложени в неговите предишни резолюции, като поставя под въпрос методите за назначаване на агенти за недвижими имоти и често прекомерните правомощия, предоставяни на специалисти по планиране и градоустройство и на строителни предприемачи от някои местни органи, за сметка на общините и гражданите, които разполагат с жилища в района; |
30. |
Отново призовава местните органи да се допитват до гражданите и да ги включват в градоустройствените проекти с цел насърчаване на справедливо, прозрачно и устойчиво градоустройствено развитие, когато това е необходимо, в интерес на местните общности, а не само в интерес на строителните предприемачи, агентите за недвижими имоти и други икономически интереси; |
31. |
Призовава органите, които отговарят за градоустройственото развитие, да разширят процесите, свързани с провеждане на консултации по отнасящите се до него въпроси, така че да включат в тях собствениците на имоти, с потвърждение за получаване, винаги когато се променя класификацията на техните имоти, както и да предложат на местните органи да издават преки, лични покани по време на процедурите по обжалване на план за регулация или прекласифициране на терени; |
32. |
Остро осъжда незаконната практика на някои строителни предприемачи да използват уловки за подкопаване на законното право на собственост на гражданите на ЕС чрез намеса в системата за регистрация на земята и кадастралните уведомления и призовава местните органи да установят подходящи законни предпазни мерки срещу тази практика; |
33. |
Потвърждава, че когато е необходимо изплащането на компенсации за загуба на имот, те следва да бъдат предоставени в подходящ размер и в съответствие със законодателството и съдебната практика на Съда на Европейските общности и на Европейския съд по правата на човека; |
34. |
Припомня, че Директивата за нелоялните търговски практики (13) задължава всички държави-членки да осигурят подходящи средства за получаване на съдебна и правна защита за потребителите, които са станали жертва на такива практики, и да гарантират въвеждането на подходящи санкции за противодействие на подобни практики; |
35. |
Отново призовава Комисията да започне информационна кампания, насочена към гражданите на ЕС, които купуват недвижимо имущество в държава-членка, различна от тяхната собствена; |
36. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, Комисията, правителството и парламента на Кралство Испания, както и на правителствата и парламентите на неговите автономни области, на националния и регионалните омбудсмани на Испания и на вносителите на петиции. |
(1) Решение от 23 септември 1998 г.; вж. също така резолюцията на Парламента от 21 юни 2007 г. относно резултатите от проучвателната мисия в областите Андалусия, Валенсия и Мадрид, проведена от името на комисията по петиции (ОВ C 146 E, 12.6.2008 г., стр. 340).
(2) Вж. гореспоменатата резолюция от 21 юни 2007 г. и резолюцията от 13 декември 2005 г. относно твърденията за нарушаване на Закона за поземлената собственост в област Валенсия, или „Ley Reguladora de la Actividad Urbanistica“ (LRAU – закон за дейностите, свързани със застрояване), и неговото отражение върху европейските граждани (петиции 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002. 107/2004 и други) (ОВ C 286 E, 23.11.2006 г., стр. 225).
(3) Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114).
(4) Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).
(5) Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2001 г. относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда (ОВ L 197, 21.7.2001 г., стр. 30).
(6) Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. относно опазването на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).
(7) Директива 79/409/ЕИО на Съвета от 2 април 1979 г. относно опазването на дивите птици (ОВ L 103, 25.4.1979 г., стр. 1).
(8) Вж. последните доклади, публикувани от испанската централна банка, Greenpeace и Transparency International.
(9) Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2005 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризъм (ОВ L 309, 25.11.2005 г., стр. 15); Директива 2006/70/ЕО на Комисията от 1 август 2006 г. относно установяването на мерки за прилагане на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на определението „видни политически личности“ и техническите критерии за процедурите по опростена проверка на клиентите и за изключения поради финансова дейност на случайна или много ограничена база (ОВ L 214, 4.8.2006 г., стр. 29).
(10) Директива 85/337/ЕИО на Съвета от 27 юни 1985 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (ОВ L 175, 5.7.1985 г., стр. 40).
(11) Директива 2001/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 27 юни 2001 г. относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда (ОВ L 197, 21.7.2001 г., стр. 30).
(12) Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския регионален фонд, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).
(13) Директива 2005/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2005 г. относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители на вътрешния пазар (ОВ L 149, 11.6.2005 г., стр. 22).
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/198 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Състояние на трансатлантическите отношения след изборите в САЩ
P6_TA(2009)0193
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно състоянието на трансатлантическите отношения след изборите в САЩ (2008/2199(INI))
2010/C 117 E/32
Европейският парламент,
като взе предвид своите предходни резолюции относно трансатлантическите отношения, по-конкретно двете резолюции от 1 юни 2006 г. относно подобряване на отношенията между ЕС и САЩ в рамките на Споразумението за трансатлантическо партньорство (1) и относно трансатлантическите икономически отношения между ЕС и САЩ (2), както и резолюцията от 25 април 2007 г. относно трансатлантическите отношения (3) и най-скорошната си резолюция от 5 юни 2008 г. относно срещата на върха между ЕС и САЩ (4),
като взе предвид Трансатлантическата декларация относно отношенията между ЕС и САЩ от 1990 г. и Новата трансатлантическа програма (НТП) от 1995 г.,
като взе предвид резултата от срещата на върха между ЕС и САЩ на 10 юни 2008 г. в Бърдо,
като взе предвид заключенията от неформалната среща на Съвета на ЕС по общи въпроси от 8 януари 2009 г. относно приоритетните области за трансатлантическо сътрудничество под чешкото председателство (икономическо и финансово сътрудничество, енергийна сигурност, подготовка за Конференцията на ООН за изменението на климата и засилен диалог по отношение на Близкия Изток, Афганистан и Иран),
като взе предвид общите декларации от 64-я Трансатлантически законодателен диалог през май 2008 г. в Любляна и 65-я Трансатлантически законодателен диалог през декември 2008 г. в Маями,
като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 11 и 12 декември 2008 г.,
като взе предвид декларацията от срещата на върха на Северноатлантическия съвет в Букурещ на 3 април 2008 г.,
като взе предвид своите резолюции относно подхода на ЕС спрямо, наред с другото, Средния изток, Афганистан, Иран и Ирак, относно ООН и Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) и относно енергийната сигурност,
като взе предвид член 45 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по външни работи и становищата на Комисията по международна търговия и Комисията по икономически и парични въпроси (A6-0114/2009),
A. |
като има предвид, че встъпването в длъжност на новия президент на САЩ открива нова епоха в историята на Съединените щати, беше прието с големи очаквания по света и има потенциал да даде нов тласък на трансатлантическото партньорство; |
Б. |
като има предвид, че Европейският съюз се превръща във все по-важен участник на световната сцена и че след влизането в сила на Лисабонския договор с неговите инструменти за външна политика ЕС ще може да изпълнява по-силна и по-последователна роля на международната сцена; |
В. |
като има предвид, че според проучванията повечето европейци подкрепят идеята, че ЕС следва да изпълнява по-значима роля на световната сцена; като има предвид, че повечето европейци и американци считат, че ЕС и САЩ следва да се справят в партньорство с международните заплахи; |
Г. |
като има предвид, че много европейци очакват от новата администрация на САЩ поведение на сътрудничество в международната област и укрепване на отношенията между ЕС и САЩ на основата на взаимно зачитане и взаимно разбиране на ограниченията и приоритетите на всеки от партньорите; |
Д. |
като има предвид, че трансатлантическите отношения трябва да останат крайъгълен камък на външните действия на Съюза; |
Е. |
като има предвид, че трансатлантическото партньорство се основава на споделени ключови ценности като демокрация, права на човека, правова държава и многостранност, както и на общи цели като открити и интегрирани икономики и устойчиво развитие, като има предвид, че тази основа продължава да е солидна въпреки някои различия през последните години; |
Ж. |
като има предвид, че ЕС и САЩ изпълняват ключови роли в световната политика и икономика, споделят отговорността за насърчаването на мира, зачитането на правата на човека и стабилността, както и за справянето с различни световни опасности и предизвикателства като дълбоката финансова криза, изкореняването на бедността и изпълнението на ЦХР, изменението на климата, енергийната сигурност, тероризма и разпространението на ядрени оръжия; |
З. |
като има предвид, че във все по- глобалния, сложен и променящ се свят е в интерес на двамата партньори, ЕС и САЩ, заедно да оформят международната среда и да се изправят в съюз срещу общите заплахи и предизвикателства въз основа на международното право и многостранни институции, по-конкретно системата на ООН, и да поканят други партньори, които да сътрудничат в това усилие; |
И. |
като има предвид, че е необходимо да се привлекат нови партньори в отговорността за световния ред, тъй като, както тогавашният кандидат за президент Barack Obama заяви в Берлин през юли 2008 г., „никоя нация, независимо колко е голяма и силна“ не може сама да се справи със световните предизвикателства; |
Й. |
като има предвид, че с оглед значението на техните отношения и тяхната отговорност за международния ред, както и с оглед промените, които настъпват при двамата партньори и в света, е необходимо партньорството им да се основава на солидна и актуална основа като ново споразумение за партньорство; |
К. |
като има предвид, че трансатлантическото партньорство и НАТО са абсолютно необходими за колективната сигурност; |
Л. |
като има предвид, че работата на Трансатлантическия икономически съвет (ТИС) е необходимо да продължи, за да се постигне целта за истински, интегриран трансатлантически пазар; като има предвид, че е необходимо общо ръководство, за да се извърши решителна реформа на международните икономически институции в условията на текущата криза; |
М. |
като има предвид, че брутният вътрешен продукт (БВП) на ЕС и САЩ представлява повече от половината от световния БВП; като има предвид, че двамата партньори имат най-голямото в света двустранно търговско и инвестиционно партньорство, като според Комисията почти 14 милиона работни места в ЕС и САЩ зависят от трансатлантическите търговски и инвестиционни връзки; |
Двустранни институционални въпроси
1. |
Поздравява Barack Obama за избирането му за президент на Съединените американски щати; припомня неговия недвусмислен ангажимент за трансатлантическо партньорство, поет в произнесената от него реч в Берлин през юли 2008 г., в която той заяви, че „Америка няма по-добър партньор от Европа“ и добави, че сега е моментът двамата партньори да се обединят, за да посрещнат заедно предизвикателствата на 21-и век; отново отправя поканата си към президента Obama да произнесе реч пред пленарния състав на Европейския парламент по време на първото си официално посещение в Европа; |
2. |
Призовава Съвета, държавите-членки на ЕС и Комисията да повишат съгласуването и последователността на политиката на ЕС спрямо новата администрация на САЩ; |
3. |
Изразява убеденост, че отношенията между ЕС и САЩ са най-важното стратегическо партньорство за ЕС; счита, че съгласуваните действия на ЕС и САЩ за справяне със световните предизвикателства, при същевременно зачитане на нормите на международното право и укрепване на многостранния подход, са от основно значение за международната общност; настоятелно призовава чешкото председателство на Съвета и Комисията да установят с новата администрация на САЩ обща програма за краткосрочни и дългосрочни цели както по отношение на двустранни въпроси, така и световни и регионални въпроси и конфликти; |
4. |
Горещо приветства предстоящата среща на върха в Прага на 5 април 2009 г. между президента Obama и държавните и правителствени ръководители на 27-те държави-членки на ЕС, и изразява надежда, че тази среща ще предостави силен стимул за укрепване на трансатлантическите отношения и за създаването на общ дневен ред; |
5. |
Подчертава, че настоящият импулс следва да се използва и за подобряване и подновяване на уредбата на трансатлантическите отношения; настоява за необходимостта от замяна на действащата НТП от 1995 г. с ново Споразумение за трансатлантическо партньорство, което да осигурява по-стабилна и по-съвременна основа за отношенията; |
6. |
Счита, че е целесъобразно преговорите за новото споразумение да започнат веднага след влизането в сила на Лисабонския договор, за да могат да приключат преди 2012 г.; |
7. |
Изразява убеденост, че ТИС, в качеството на компетентен орган за засилване на икономическата интеграция и регулаторното сътрудничество, следва да бъде включен в новото споразумение; приветства факта, че ТИС се консултира от различни заинтересовани страни, в т.ч. представители на бизнеса, и изисква да се предостави сравнима роля на представителите на профсъюзите от двете страни на Атлантическия океан; |
8. |
Препоръчва два пъти годишно да се провеждат срещи на върха между ЕС и САЩ, за да се осигуряват стратегически насоки и тласък на партньорството, и тези срещи да започнат да упражняват задоволителен надзор върху изпълнението на предварително поставените цели; |
9. |
Счита, че с новото споразумение следва да се създаде орган за системна консултация и координация на високо равнище в областта на външната политика и политиката за сигурност; препоръчва този орган да се председателства от Върховния представител/заместник-председател на Комисията, от страна на ЕС, и държавния секретар, от страна на САЩ, и да заседава най-малко веднъж на три месеца, без това да възпрепятства осъществяването на неофициални контакти; предлага този механизъм да бъде наречен Трансатлантически политически съвет (ТПС); |
10. |
Отново потвърждава, че новото споразумение следва да превърне сегашния Трансатлантически законодателен диалог в трансатлантическа асамблея, служеща като форум за парламентарен диалог, определяне на цели и съвместен контрол на прилагането на споразумението, както и за съгласуване на работата на Европейския парламент и Конгреса на САЩ по въпроси от общ интерес, включително тясно сътрудничество между комисии и докладчици от двете страни; счита, че тази асамблея следва да провежда пленарни заседания два пъти годишно и да се състои от равен брой членове на Европейския парламент и членове на двете камари на конгреса на САЩ; счита, че асамблеята би могла да създаде работни групи, които да подготвят пленарните заседания; отново заявява, че в рамките на тази асамблея следва да се създаде реципрочна законодателна система за ранно предупреждение; счита, че следва да се създаде управителен комитет, който да отговаря за повишаване на сътрудничеството между законодателните комисии и докладчиците на Европейския парламент и Конгреса на САЩ относно нормативни актове, които са от значение за по-нататъшната интеграция на трансатлантическия пазар, и по-конкретно работата на ТИС; |
11. |
Счита, че трансатлантическата асамблея следва да бъде информирана от ТИС и ТПС за тяхната дейност, включително правото да провежда изслушвания на представители на тези съвети, и че асамблеята следва да може да отправя предложения до двата съвета и до срещите на върха между ЕС и САЩ; изисква, освен засилване на ролята на парламентарните представители в рамките на ТИС, двамата съпредседатели на асамблеята да бъдат канени да участват в откриването на заседанията на двата съвета и на срещите на върха между ЕС и САЩ; |
12. |
Приканва Конгреса на САЩ, в сътрудничество с Европейския парламент, да обмисли възможността за създаване на служба за връзка с Конгреса на САЩ в Брюксел; |
13. |
Приканва генералния секретар на Европейския парламент спешно да пристъпи към изпълнение на решението на Бюрото от 11 декември 2006 г. относно разполагането във Вашингтон на длъжностно лице като служител за връзка; |
14. |
Подчертава предимствата на съвместна програма за обмен на персонал и приканва генералния секретар на Европейския парламент да проучи заедно със секретариата на Камарата на представителите и Сената на САЩ възможностите за постигане на съвместен меморандум за обмен на персонал, подобен на меморандума, договорен между Европейския парламент и Секретариата на ООН; |
15. |
Подчертава, че трансатлантическото партньорство трябва да се подкрепя от дълбоко разбиране от страна на гражданските общества на двамата партньори; настоява на необходимостта от увеличаване на обмена на студенти, представители на академичната общност и други участници в гражданското общество от двете страни, за да се гарантира, че днешните и бъдещите поколения постигат взаимно разбирателство и ще останат ангажирани с това партньорство; счита, че за тази инициатива следва да се предостави подкрепа от бюджета на ЕС за 2010 г. и от бюджетите на съответните институции на САЩ, за да се гарантира нейното ефективно развитие; |
16. |
Горещо приветства нарастващото присъствие на организациите на американците в Брюксел, и по-специално техния ангажимент към Европейския съюз и неговите институции и засиленото партньорство между ЕС и САЩ; подчертава, че е необходимо европейските организации да проявят подобен ангажимент да работят във Вашингтон, с цел подобряване на имиджа на ЕС и на европейските перспективи по трансатлантически и световни въпроси сред политическата общност на САЩ; съзнава, че европейските институции често не са в състояние да осигурят същите ресурси като техните американски партньори; затова предлага да се осигури финансиране и то да се предоставя приоритетно за организирани от европейски организации проекти, които са насочени към повишаване на информираността и разбирането на европейските проблеми и перспективи в Съединените щати; |
17. |
Призовава ЕС и САЩ да укрепят своето сътрудничество в областта на културата и да продължат да подкрепят и насърчават взаимните изгоди от културния обмен; |
18. |
Подчертава важността на по-тясното сътрудничество в космическите програми, по-специално между Европейската космическа агенция (ESA) и НАСА; |
Световни предизвикателства
19. |
Настоятелно призовава двамата партньори да използват ефективен многостранен подход, като привличат нови партньори в дух на споделена отговорност за световния ред, зачитане на нормите на международното право и общите проблеми; настоява ЕС и САЩ да засилят техните усилия за изпълнение на програмата за реформа на ООН, включително реформата на Съвета за сигурност на ООН и на други многостранни форуми в рамките на световната структура; |
20. |
Призовава двамата партньори да насърчават зачитането на правата на човека по света като ключов елемент на тяхната политика; подчертава необходимостта от интензивно съгласуване в областта на предохранителната и кризисната дипломация, както и при съгласуваното и ефикасно реагиране в случаи на масови епидемии и хуманитарни кризи; призовава новата администрация на САЩ да ратифицира и да се присъедини към Римския статут на Международния наказателен съд; отново отправя своя призив за премахване на смъртното наказание; |
21. |
Призовава двамата партньори решително да допринесат за постигането на ЦХР, особено в Африка, където положението не трябва да се застрашава от икономическата криза, и да проучат възможности за съгласувани действия в тези области; призовава двамата партньори да спазват своя ангажимент за изразходване на 0,7 % от техния БВП за сътрудничество за развитие; |
22. |
Призовава двамата партньори съвместно да ръководят многостранните усилия, започнали на конференцията във Вашингтон на 15 ноември 2008 г., за разрешаване на настоящата финансова и икономическа криза и за извършване на реформи на международната финансова система, Световната банка и МВФ, включвайки и нововъзникващите икономически сили, като същевременно оказват отпор на протекционизма и насърчават успешното приключване на кръга от Доха в рамките на СТО; |
23. |
Приветства силния ангажимент на новия президент на САЩ за справяне с изменението на климата; настоятелно призовава ЕС и САЩ да поемат водеща роля и да постигнат амбициозно споразумение за периода след 2012 г. на конференцията в Копенхаген, която следва да се проведе през 2009 г., като ангажират всички емитиращи газ държави и ги задължат със задължителни за изпълнение средносрочни и дългосрочни цели; |
24. |
Призовава за по-тясно сътрудничество между ЕС и САЩ в областта на енергетиката; настоятелно призовава ефективното съгласуване на техните подходи спрямо страните производителки и увеличаването на разнообразието на доставки, ресурси и пренос да се считат за приоритет; застъпва се за по-тясно научно и технологично сътрудничество в областта на енергетиката и енергийната ефективност; |
25. |
Обръща внимание на доклада на Националния разузнавателен съвет (НРС), озаглавен „Световни тенденции до 2025 г.: преобразен свят“, и, предвид необходимостта от дългосрочно стратегическо мислене по въпроси в областта на различни политики в рамките на институциите на ЕС, настоятелно призовава чешкото (от януари до юни 2009 г.) и шведското председателство (от юни до декември 2009 г.) да се стремят да установят система за анализ, сходна на използваната от НРС, за да се определят дългосрочните тенденции от гледна точка на ЕС, като се работи в тясно сътрудничество с Европейския институт за изследване на сигурността (ЕИИС); изразява убеденост, че тази стъпка ще улесни диалога по главните стратегически въпроси, които дългосрочно стоят (не се отнася до българския текст) пред трансатлантическото партньорство; |
Регионални въпроси
26. |
Подчертава, че мирното уреждане на конфликта в Близкия изток е от жизнено важно значение и приветства факта, че това ще бъде един от най-неотложните приоритети на новата администрация на САЩ; призовава администрацията на САЩ да работи в тясна координация с ЕС и да участва в Четворката; приветства бързото назначаване на специален пратеник на САЩ за Близкия изток в лицето на бившия сенатор George Mitchell; подчертава, че двамата партньори следва да се стремят да ускорят преговорите въз основа на пътната карта и постигнатите договорености на конференцията в Анаполис, с цел решение за двете държави; настоятелно призовава двамата партньори да работят в тясно сътрудничество, за да помогнат за превръщането на настоящото неустойчиво прекратяване на огъня в региона на ивицата Газа в трайно прекратяване, като същевременно приобщят регионалните участници и способстват за постигане на целите, определени в Резолюция 1860 на Съвета за сигурност на ООН от 8 януари 2009 г. (S/RES/1860(2009)), като незабавна хуманитарна помощ за населението в Газа и осигуряване предотвратяването на незаконния трафик на оръжия и муниции, и вдигането на блокадата на Газа; призовава трансатлантическите партньори да подкрепят усилията за междупалестинско помирение и посочва, че е важно да се подобрят условията на живот на палестинците на територията на Западния бряг и ивицата Газа, включително възстановяването на ивицата Газа; |
27. |
Настоятелно призовава ЕС и САЩ да работят заедно за обновяване на стратегиите за насърчаване усилията за укрепване на зачитането на правата на човека и демокрацията в Близкия изток, въз основа на тяхната икономическа и „мека“ сила в региона; |
28. |
Подчертава, че в Афганистан са застрашени ценностите, сигурността и доверието в трансатлантическата общност; настоятелно призовава ЕС, САЩ, НАТО и ООН да представят нова обща стратегическа концепция, която всестранно да обединява компонентите на международния ангажимент, за да се повиши сигурността във всички региони, да се укрепи афганистанските правителствени и местни институции и да се помогне на изграждането на нации и постигането на благоденствие в тясно сътрудничество със съседните държави; счита, че крайната цел трябва да бъде постепенно прехвърляне на отговорността за сигурността и стабилността в ръцете на афганистанските органи; припомня резолюция 1833 (2008) на Съвета за сигурност на ООН от 22 септември 2008 г. (S/RES/1833(2008)), която насърчава всички афганистански страни и групи конструктивно да участват в политически диалог и да избягват прибягването до насилие; |
29. |
Призовава ЕС и САЩ да разработят обща стратегия за Пакистан, насочена към укрепване на демократичните институции в тази държава, принципа на правовата държава и нейната способност да се бори срещу тероризма, като същевременно се насърчава участието на Пакистан в отговорността за стабилността в региона, включително сигурността по афганистанската граница, и пълен правителствен контрол в граничните провинции и племенни райони на Пакистан; приветства назначаването на Richard Holbrooke за общ специален пратеник за пакистанско-афганистанския регион; |
30. |
Подчертава, че иранската ядрена програма застрашава системата за неразпространение на ядрени оръжия и стабилността в региона и света; приветства направеното от президента Obama изявление, че ще бъде обмислено осъществяването на преки контакти с иранската страна и подкрепя общо преследваната от двамата партньори цел за намиране на решение чрез преговори с Иран след двойствената стратегия на диалог и санкции, съгласувано с другите членове на Съвета за сигурност и Международната агенция за атомна енергия; счита, че всички евентуално подети инициативи от един от партньорите относно Иран трябва да бъдат тясно съгласувани между тях в дух на доверие и прозрачност; призовава трансатлантическите партньори, колкото е възможно по-скоро, да дефинират общ подход към Иран, без да чакат да се наложи този въпрос да бъде разглеждан по неотложност; |
31. |
Приветства ратифицирането на споразумението между САЩ и Ирак относно присъствието на американски военни части в Ирак; подчертава готовността на ЕС да продължи да помага за възстановяването на Ирак, като по-конкретно се съсредоточава върху принципа на правовата държава, зачитането на правата на човека, укрепването на държавните институции и подкрепата за икономическото развитие на Ирак и неговата реинтеграция в световната икономика; призовава партньорите да продължат да работят, чрез съгласувани усилия, с иракското правителство и ООН, за да се повиши степента на стабилност и национално помирение и да се способства за единството и независимостта на Ирак; |
32. |
Настоятелно призовава двете страни тясно да съгласуват политиките си спрямо Русия; като съзнава значението на Русия в качеството й на съседна страна, взаимната й зависимост от ЕС и ролята й на важен участник на регионално и световно равнище, подчертава, че е важно да се изгради конструктивно сътрудничество с Русия относно предизвикателствата, заплахите и възможностите от взаимен интерес, включително въпросите на сигурността, разоръжаването и неразпространението на ядрени оръжия при условия на зачитане на демократичните принципи, стандартите за права на човека и нормите на международното право; в тази връзка подчертава необходимостта от повишаване на взаимното доверие между трансатлантическите партньори и Русия и от засилване на сътрудничеството в рамките на Съвета на НАТО и Русия; призовава двамата трансатлантически партньори тясно да съгласуват подхода си спрямо всяка реформа на европейската структура на сигурност, като съблюдават принципите на ОССЕ и подкрепят последователността на НАТО; счита, че е необходимо развитието на тази структура, която включва и международни споразумения като Договора относно конвенционалните сили в Европа, да бъде предмет на диалог с Русия, както и с други нечленуващи в ЕС държави-членки на ОССЕ; |
33. |
Приветства неотдавнашните изявления на вицепрезидента на САЩ Joe Biden по време на Европейската конференция по въпросите на сигурността в Мюнхен, в които той посочи, че САЩ ще продължат консултациите със своите партньори в НАТО и с Русия относно ракетната отбранителна система на САЩ, и добави, че новата администрация ще обмисли разходите и ефикасността на системата; отбелязва наличието на известни сигнали от страна на Русия, че би спряла осъществяването на плановете за разполагане на ракети с близък обхват „Искандер“ в Калининград; |
34. |
Призовава ЕС и САЩ да разработят обща стратегия относно шестте източноевропейски страни (Молдова, Украйна, Грузия, Армения, Азербайджан и Беларус), обхванати от Европейската политика за добросъседство, с цел постигане на значителни и дълготрайни резултати в изпълнението на новото Източно партньорство и Черноморското взаимодействие; |
35. |
Настоятелно призовава двамата партньори да обърнат специално внимание на Латинска Америка, и по-специално на нейните регионални организации, като съгласуват усилията за насърчаване на укрепването на демокрацията, зачитането на правата на човека, доброто управление, борбата срещу бедността, засилване на социалното сближаване, пазарните икономики, прилагането на принципа на правовата държава, включително борбата срещу организираната престъпност и трафика на наркотици, и подкрепяне на регионалната интеграция, както и сътрудничеството във връзка с изменението на климата; |
36. |
Препоръчва и насърчаването на общ подход спрямо други големи геополитически участници като Китай, Индия или Япония, както и спрямо различните кризи и проблеми в Африка на юг от Сахара; |
Отбрана, оръжеен контрол и въпроси на сигурността
37. |
Подчертава значението на НАТО като крайъгълен камък на трансатлантическата сигурност; приветства решението на Европейския съвет през декември 2008 г. за укрепване на стратегическото партньорство между ЕС и НАТО и призовава двамата партньори да ускорят създаването на група на високо равнище между ЕС и НАТО с оглед подобряване на сътрудничеството между двете организации; предлага да се проведат дискусии относно стойността на евро-атлантическата стратегия за сигурност, които биха могли да дефинират общи безпокойства и интереси, свързани със сигурността; |
38. |
Подчертава нарастващото значение на европейската политика за сигурност и отбрана и необходимостта от подобряване на гражданските и военните способности на Европа; приветства признаването от срещата на върха на НАТО през април 2008 г. в Букурещ на стойността, която има повишаването на европейската отбранителна способност за укрепване на трансатлантическата сигурност; |
39. |
Приканва ЕС и САЩ да възприемат обща стратегия на всички международни форуми, по-конкретно ООН, относно разоръжаването по отношение на оръжията за масово унищожение и конвенционалното въоръжение; настоятелно призовава новата администрация на САЩ отново да се ангажира с Русия в областта на контрола на оръжията и разоръжаването, продължавайки настоящите двустранни споразумения между двете страни; подчертава необходимостта от по-тясно сътрудничество, за да се гарантира напредък в периода до конференцията за преглед на Договора за неразпространение на ядреното оръжие през 2010 г., и приветства ангажимента на новия президент на САЩ за ратифициране на Договора за пълна забрана на ядрените опити; |
40. |
Подчертава, че е важно да се укрепи трансатлантическото сътрудничество в борбата срещу тероризма на основата на пълно зачитане на нормите на международното право и правата на човека, и на подкрепата на ролята на ООН в борбата срещу тази заплаха; посочва необходимостта от тясно сътрудничество, когато е изложен на опасност животът на заложници; |
41. |
Приветства решението на президента на САЩ Barack Obama за закриване на затвора в залива Гуантанамо, както и други свързани правителствени постановления относно провеждането на законосъобразни разпити и относно затворите на ЦРУ, и насърчава администрацията на САЩ да закрие всички места за задържане извън Съединените щати, които не отговарят на нормите на международното право, и изрично да се преустанови политиката на извънредно предаване на задържани лица; призовава държавите-членки, в случай на искане от страна на администрацията на САЩ, да оказват сътрудничество при намирането на индивидуални за всеки случай решения на въпроса с приемането на някои затворници от Гуантанамо в ЕС, като се зачита задължението за лоялно сътрудничество, изразяващо се във взаимни консултации във връзка с възможните последици за обществената сигурност в ЕС; |
42. |
Подчертава значението на бързото влизане в сила на споразуменията между ЕС и САЩ за екстрадиция и правна помощ, и настоятелно призовава държавите-членки, които все още не са ги ратифицирали, да направят това възможно най-скоро; подчертава, че ефективното прилагане на тези споразумения изисква висока степен на взаимно доверие, градящо се на основата на пълно спазване от всички страни по споразуменията на задълженията за зачитане на правата на човека, правото на защита и правото на справедлив процес, както и нормите на националното и международното право; |
43. |
Подчертава, че обменът на данни и информация е ценен инструмент в международната борба срещу тероризма и трансграничната престъпност, но подчертава, че това трябва да се осъществява в рамките на съответна нормативна уредба, като се гарантира подходяща защита на гражданските свободи, включително правото на личен живот, и следва да се основава на международно споразумение с обвързваща правна сила, съобразно договореното на срещата на върха между ЕС и САЩ през 2008 г.; |
44. |
Приветства наскоро извършеното разширяване на обхвата на програмата за премахване на визовия режим, в който бяха включени още седем държави-членки на ЕС; въпреки това, настоятелно призовава САЩ да премахне визовия режим за оставащите пет държави-членки и да третира еднакво всички граждани на ЕС на основата на пълна взаимност; изисква Комисията приоритетно да разгледа този въпрос с новата администрация на САЩ; |
45. |
Счита, че е необходимо и тясно сътрудничество между ЕС и САЩ в областта на правосъдието и вътрешните работи с оглед постепенно изграждане на трансатлантическо пространство на свобода, сигурност и правосъдие; |
Икономически и търговски въпроси
46. |
Настоятелно призовава партньорите да използват пълния потенциал на ТИС с оглед преодоляване на пречките за икономическа интеграция и постигане на обединен трансатлантически пазар до 2015 г.; изисква Европейската комисия, въз основа на проучването, одобрено и финансирано от Европейския парламент в рамките на неговия бюджет за 2007 г., да изработи подробна пътна карта на съществуващите пречки, които е необходимо да се отстранят с цел постигане на тази поставена като цел дата; |
47. |
Подчертава, че е важно ТИС да се използва и като рамка за макроикономическо сътрудничество между двамата партньори, и насърчава компетентните парични институции за засилят своето съгласуване; |
48. |
Приветства напредъка, постигнат през последните месеци в развитието на трансатлантическата икономическа интеграция; счита, по-специално, че подобреното сътрудничество в области като инвестиране, счетоводни стандарти, регулаторни въпроси, безопасността на внесени стоки и прилагането на правата на интелектуална собственост, вече е довело да съществен напредък и трябва да продължи; |
49. |
В същото време счита, че трансатлантическото икономическо сътрудничество трябва да се характеризира с по-голяма отчетност, прозрачност и предсказуемост; счита, че основните заинтересовани страни трябва в най-кратък срок да постигат съгласие относно графика на заседанията и техния дневен ред, пътните карти и докладите за напредък и впоследствие те следва да бъдат публикувани на интернет страница; |
50. |
Счита, че съществува голям потенциал за приемане на общи позиции и инициативи от Съединените щати и Европейския съюз на международни форуми, с оглед на множеството общи търговски интереси, например недискриминационен достъп до суровини на световния пазар, прилагането на правата на интелектуална собственост и хармонизиране на патентите в световен мащаб; предлага този потенциал да бъде използван по-добре в интерес на двете страни; |
51. |
Изразява загриженост относно новия възпрепятстващ търговията закон в САЩ, отбелязва, че същият е изменен с оглед привеждане в съответствие с правилата на СТО и настоява на абсолютната необходимост от взаимни действия в отговор на настоящата криза, а не предприемане на мерки, с които да се ЕС и САЩ взаимно да се изолират; |
52. |
Призовава за постепенна интеграция на финансовите пазари чрез взаимно признаване, допълнено от известно сближаване на действащите нормативни уредби, както и чрез определяне на някои изключения, когато това е възможно; припомня, че основните принципи за успешна интеграция са свободен достъп до пазари, съответстващи на световните стандарти нормативни разпоредби, еднакво прилагане на тези разпоредби и постоянен диалог с действащите на пазара лица; призовава органите на ЕС и на САЩ да избягват създаването на пречки за вътрешни инвестиции и приемането на законодателство с извънтериториално въздействие без предварителни консултации и споразумения; |
53. |
Изразява подкрепа за премахване на пречките, които затрудняват инвестициите и трансатлантическите финансови услуги, както и за подобряване интеграцията на пазарите на ЕС и САЩ, така те че по-добре да се съревновават с нововъзникващите пазари, при условие че бъде изработена задоволителна уредба от разумни правила, която да предотврати евентуалното засягане на една от двете страни на Атлантическия океан от криза, възникнала от другата страна; |
54. |
Подчертава, че интегрирането на пазарите за финансови услуги без едновременното преразглеждане на регулаторната рамка и на нормите за надзор би намалило възможностите за ефективен контрол от страна на органите; затова призовава за приемане на разпоредби, които гарантират конкуренция, обезпечават по-голяма прозрачност и ефективен надзор над продуктите, финансовите институции и пазарите и установяват общи модели за управление на рискове, в съответствие с договореностите от срещата на върха на страните от Г-20 през ноември 2008 г.; |
55. |
Признава, че надзорните органи на САЩ са постигнали напредък в прилагането на споразуменията Базел II по отношение на големите банки, но критикува оставащите несъответствия, които трябва да се коригират, тъй като представляват допълнителна тежест за американските филиали на европейски банки, които губят конкурентноспособността си, и отбелязва, че съществуват все още някои въпроси (за финансовите холдинги и малките банки), които трябва да се изяснят възможно най-скоро; поради това насърчава Конгреса на САЩ да помисли за по-съгласувана структура за надзор в банковия и в застрахователния сектор, за да се улеснява съгласуването между ЕС и САЩ; |
56. |
Призовава за по-добро сътрудничество между надзорните органи, за да се наблюдава дейността на трансграничните финансови институции и да се избегнат действия на институции със седалища в страни с непрозрачна юрисдикция и които отказват сътрудничество, и призовава за премахване на „данъчните оазиси“; |
57. |
Призовава органите на ЕС и САЩ да регулират агенциите за кредитен рейтинг съобразно общи принципи и методи, за да възстановят доверието в рейтингите и да обезпечат стабилността им; посочва обаче, че ЕС трябва да разработи собствена регулаторна рамка, защото не би било допустимо екстратериториално прилагане на норми, одобрени от Американската комисия по ценни книжа и фондови борси, към функциониращи на европейския пазар американски агенции; |
58. |
Съгласен е с Комисията, че е необходимо да се задължат институциите, отпускащи кредити, да задържат известна част от тях, за да бъдат принудени да поемат част от прехвърлените рискове; призовава този въпрос да бъде повдигнат в трансатлантическия диалог, за да се запазят равни условията на международно равнище и да се ограничат системните рискове на световните финансови пазари; счита, че следва да се договори кодекс на поведение на независимите инвестиционни фондове; |
59. |
Призовава новия Конгрес на САЩ да промени нормативната уредба, която предвижда за проверка на 100 % от товарите, влизащи в САЩ, и настоятелно го приканва да работи в тясно сътрудничество с ЕС с цел гарантиране на прилагането на многопластов подход, основаващ се на действителен риск; отбелязва, че сигурната и безопасна търговия е от изключително значение в една все по-тясно интегрирана глобална икономика, но счита, че тази крайна мярка представлява потенциална нова търговска бариера, налага значителни разходи за стопанските субекти и няма да допринесе за сигурността на доставките; |
60. |
Смята, че ТИС би могъл да организира семинари по въпроса за сто процентната проверка в Брюксел и Вашингтон с цел постигане на по-добро разбирателство между законодателите на ЕС и САЩ и по-бързото достигане до взаимноприемливо решение на този проблем; |
61. |
Препоръчва на следващото заседание на ТИС да бъде обсъдено дали ще е от полза в ТИС да бъдат включени повече технически теми и дали по-голямо сътрудничество между ЕС и САЩ е от основно значение за постигане на приложима схема за търговия с емисии с предварително фиксиране на определени прагови стойности; препоръчва съществуващите общи международни прагове за енергоемки отрасли да бъдат развити или интегрирани в процеса на ТИС; |
*
* *
62. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки и председателя на Конгреса на Съединените американски щати. |
(1) ОВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 226.
(2) ОВ C 298 E, 8.12. 2006 г., стр. 235.
(3) ОВ C 74 E, 20.03.2008 г., стр. 670.
(4) Приети текстове, P6_TA(2008)0256.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/206 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Укрепване на сигурността и основните свободи в интернет
P6_TA(2009)0194
Препоръка на Европейския парламент от 26 март 2009 г. до Съвета относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (2008/2160(INI))
2010/C 117 E/33
Европейският парламент,
като взе предвид предложението за препоръка до Съвета, внесено от Stavros Lambrinidis от името на групата PSE, относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (B6-0302/2008),
като взе предвид Международния пакт за граждански и политически права, Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКПЧ) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-конкретно техните разпоредби относно защитата на личните данни, свободата на изразяване, зачитането на личния и семейния живот и правото на свобода и сигурност,
като взе предвид Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (1), Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета от 27 ноември 2008 г. относно защитата на личните данни, обработвани в рамките на полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси (2), Директива 2003/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 ноември 2003 г. относно повторната употреба на информацията в обществения сектор (3), предложението на Комисията от 13 ноември 2007 г. за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2002/22/ЕО относно универсалната услуга и правата на ползвателите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги, Директива 2002/58/ЕО относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации и Регламент (ЕО) № 2006/2004 за сътрудничество в областта на защита на потребителите (COM(2007)0698), Директива 2006/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2006 г. за запазване на данни, създадени или обработени, във връзка с предоставянето на обществено достъпни електронни съобщителни услуги или на обществени съобщителни мрежи (4), и решението на Съда на Европейските общности от 10 февруари 2009 г. по дело C-301/06 „Ирландия срещу Европейския парламент и Съвета“,
като взе предвид Рамково решение 2005/222/ПВР на Съвета от 24 февруари 2005 г. относно атаките срещу информационните системи (5), Рамково решение 2001/413/ПВР на Съвета от 28 май 2001 г. относно борбата с измамата и подправянето на платежни средства, различни от парите в брой (6), Рамково решение 2008/919/ПВР на Съвета от 28 ноември 2008 г. за изменение на Рамково решение 2002/475/ПВР относно борбата срещу тероризма (7), Съобщение на Комисията от 22 май 2007 г.„Към основна политика по отношение на борбата с престъпленията в кибернетичното пространство“ (COM(2007)0267), и неотдавнашните инициативи за проследяване на тежки престъпни прояви и тероризъм (като проекта „Check the Web“),
като взе предвид дейността в рамките на Съвета на Европа, на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и на Организацията на обединените нации (ООН) по отношение на борбата с престъпността и престъпленията в кибернетичното пространство, както и на защитата на основните права и свободи, включително в интернет (8),
като взе предвид последните решения на европейските съдилища и на националните конституционни съдилища по този въпрос, и по-конкретно решението на Германския федерален конституционен съд, което признава отделно право на защита на поверителността и неприкосновеността на информационните технологични системи (9),
като взе предвид член 114, параграф 3, и член 94 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и становището на Комисията по култура и образование (A6–0103/2009),
A. |
като има предвид, че еволюцията на интернет доказва, че той се превръща в необходим инструмент за насърчаване на демократични инициативи, в ново поле за политически дебат (напр. електронни кампании и електронно гласуване), в ключов инструмент на световно равнище за упражняване на свободата на изразяване (напр. блогове) и за развиване на икономическа дейност, както и в механизъм за насърчаване на цифровата грамотност и разпространението на знания (електронно обучение); като има предвид, че интернет също така носи растящ брой възможности, например за хората от всички възрасти да общуват с хора от различни части на света, и по този начин разширява възможностите на хората да се запознават с други култури и така да разбират в по-голяма степен другите хора и култури; като има предвид, че интернет освен това разширява разнообразието на източници на новини за отделните лица, тъй като сега те могат да черпят от потока на новини от различни части на света; |
Б. |
като има предвид, че правителствата и организациите и институциите, защищаващи обществения интерес, следва да предоставят подходяща регулаторна рамка и подходящи технически средства, за да позволят на гражданите активно и ефикасно да участват в административните процеси чрез приложения в сферата на електронното управление; |
В. |
като има предвид, че интернет осмисля напълно определението за свобода на изразяване, заложено в член 11 от Хартата на основните права на Европейския съюз, по-специално посредством своя аспект на независимост от границите; |
Г. |
като има предвид, че прозрачността, зачитането на правото на личен живот и климата на доверие между участниците в интернет следва да се считат за необходими елементи с оглед на изграждането на устойчива визия за сигурност за интернет; |
Д. |
като има предвид, че в интернет свободата на изразяване и личният живот могат да бъдат едновременно по-добре развити и по-изложени на външна намеса и ограничения, както от частни, така и от публични участници; |
Е. |
като има предвид, че чрез свободата, която предоставя, интернет се използва също така за платформа за призиви към насилие, като умишленото подбуждане към терористични атаки, както и за уебсайтове, които могат конкретно да подтикнат към престъпни действия, основани на омраза, и като има предвид, че заплахата от престъпления в кибернетичното пространство като цяло се е увеличила в световен мащаб и застрашава отделните лица (включително децата) и мрежите; |
Ж. |
като има предвид, че на тези престъпления трябва да се противодейства ефективно и решително, без да се променя по начало свободният и отворен характер на интернет; |
З. |
като има предвид, че в едно демократично общество именно гражданите имат правото ежедневно да наблюдават и преценяват действията и убежденията на своите правителства и на частните компании, които им предоставят услуги; като има предвид, че технологично напредналите техники за наблюдение, понякога съчетани с отсъствие на адекватни законови гаранции относно ограниченията за тяхното прилагане, са все по-голяма заплаха за този принцип; |
И. |
като има предвид, че отделните лица имат право да изразяват мнение свободно по интернет (напр. създадено от потребителя съдържание, блогове и социални мрежи) и че интернет търсачките и доставчиците на услуги са улеснили значително отделните лица при намиране на информация, например за други лица; като има предвид, че въпреки това има ситуации, в които отделни лица искат да заличат информация, съхранявана в подобни бази данни; като има предвид, че следователно компаниите трябва да са в състояние да гарантират, че отделни лица могат да осигурят заличаването на свързани с личността данни от базите данни; |
Й. |
като има предвид, че технологичните постижения позволяват във все по-голяма степен тайно и на практика неосезаемо за отделния човек наблюдение на дейността на гражданите в интернет; като има предвид, че самото съществуване на технологии за наблюдение не трябва автоматично да оправдава тяхната употреба, но като има предвид, че висшият интерес за защита на основните права на гражданите следва да определя ограниченията и точните обстоятелства, при които тези технологии могат да се използват от публични органи или от компании; като има предвид, че борбата с престъпността в интернет и заплахите за отвореното демократично общество, която се създава от някои лица и организации, когато те използват интернет за нарушаване на правата на гражданите, не трябва да означава, че държавите-членки придобиват правото да прихващат и наблюдават целия трафик на данни по интернет, който се извършва на тяхната територия, независимо дали става дума за техните собствени граждани или за трафик на данни от чужбина; като има предвид, че борбата с престъпността трябва да бъде пропорционална на естеството на престъплението; |
К. |
като има предвид, че кражбата на идентичност и измамите са растящ проблем, който органите, отделните граждани и компаниите тепърва почват да отчитат и който дава сериозен повод за тревога относно сигурността във връзка с по-интензивната употреба на интернет за широк кръг цели, включително търговия и обмен на поверителна информация; |
Л. |
като има предвид, че не бива да се забравя, че когато става дума за права като свободата на изразяване или зачитането на правото на личен живот, публичните органи могат да ограничават упражняването на тези права, ако това ограничаване е законосъобразно, необходимо, съразмерно и подходящо в едно демократично общество; |
М. |
като има предвид, че в интернет съществува значително неравенство във силата и информацията между корпоративните и правителствени организации от една страна и индивидуалните потребители от друга; като има предвид, че следователно трябва да се започне дебат относно необходимите ограничения на „съгласието“ както по отношение на това, какво могат компаниите и правителствата да поискат един потребител да разкрие, така и на това, до каква степен следва да се изисква от отделните лица да отстъпват от своя личен живот и от други основни права, за да получат определени интернет услуги или други привилегии; |
Н. |
като има предвид, че поради своя глобален, отворен и открит за участие от страна на всички характер интернет има свобода по принцип, но това не изключва необходимостта от размисъл (на национално и международно равнище, в обществен и частен контекст) върху това как основните свободи на интернет потребителите, а също и тяхната сигурност, се зачитат и защитават; |
О. |
като има предвид, че съвкупността от основни права, засегнати в света на интернет, включва следните права, но не се изчерпва с тях: зачитане на личния живот (включително правото на постоянно заличаване на личен цифров отпечатък), защита на данните, свобода на изразяването, на словото и на сдружаването, свобода на пресата, на политическо изразяване и участие, недискриминация и образование; като има предвид, че съдържанието на подобни права, включително тяхното приложно поле и техният обхват, равнището на защита, предоставяно от тези права, и забраните за злоупотреба с такива права следва да се ръководят от правилата относно защитата на правата на човека и основните права, гарантирани от конституциите на държавите-членки, международните договори по правата на човека, включително Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи, общите принципи на общностното право и Хартата на основните права на Европейския съюз и/или от други приложими правила на националното, международното и общностното право, в съответните им приложни полета; |
П. |
като има предвид, че всички, които участват и са активни в интернет следва да поемат своите съответни отговорности и да се ангажират с участие във форуми, където се обсъждат наболели и важни въпроси във връзка с дейността по интернет, за да търсят и насърчават общи решения; |
Р. |
като има предвид, че електронната неграмотност ще бъде новият вид неграмотност на ХХI век; като има предвид, че поради това осигуряването на достъп до интернет на всички граждани е равностойно на осигуряването на достъп до образование на всички граждани, и като има предвид, че този достъп не следва да бъде отказван като наказателна мярка от страна на правителства или частни компании; като има предвид, че следва да не се злоупотребява с подобен достъп за извършване на незаконни дейности; като има предвид, че е важно да се разрешават възникващи въпроси като неутралност на мрежата, оперативна съвместимост, глобална достижимост на всички интернет точки и използване на отворени формати и стандарти; |
С. |
като има предвид, че международният, мултикултурен и особено многоезичен характер на интернет все още не се поддържа изцяло от техническата инфраструктура и протоколите на световната мрежа (World Wide Web); |
Т. |
като има предвид, че в текущия процес за „Декларация за правата в интернет“ е важно да се вземат предвид всички приложими изследвания и инициативи в областта, включително неотдавнашните проучвания на ЕС по въпроса (10); |
У. |
като има предвид, че икономическата дейност е важна за по-нататъшното динамично развитие на интернет, а същевременно запазването на икономическата му ефективност следва да се гарантира чрез лоялна конкуренция и защита на правата на интелектуална собственост, както е необходимо, съразмерно и подходящо; |
Ф. |
като има предвид, че трябва да се запази подходящ баланс между повторната употреба на информацията в публичния сектор, която открива безпрецедентни възможности за творчески и културни експерименти и обмен, и защитата на правата на интелектуална собственост; |
Х. |
като има предвид, че в целия свят компании в сектора на информационните и комуникационни технологии (ИКТ) се изправят пред растящ натиск от правителствата да спазват националните закони и политики по начини, които могат да са в конфликт с международно признатите права на човека на свобода на изразяването и на личен живот; като има предвид, че са предприети стъпки в положителна посока, между които и дейността на група от множество заинтересовани страни, включваща компании, организации на гражданското общество (включително групи за права на човека и свобода на пресата), инвеститори и университетски деятели, които са създали подход на сътрудничество с цел да защищават и насърчават свободата на изразяване и на личния живот в сектора на ИКТ и са формирали Глобалната мрежова инициатива (Global Network Initiative, GNI) (11); |
Ц. |
като има предвид, че стриктните правила за защита на данните са основна грижа за ЕС и неговите граждани и съображение 2 от Директива 95/46/ЕО относно защитата на данните ясно посочва, че технологиите (т.е. системите за обработка на данни) са „създадени с цел да служат на хората“ и трябва да зачитат „техните основни права и свободи и по-конкретно правото на личен живот, и да допринасят за икономическия и социален прогрес, развитието на търговията и благосъстоянието на хората“; |
1. |
Отправя към Съвета следните препоръки:
|
*
* *
2. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета и, за сведение, на Комисията. |
(1) ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31.
(2) ОВ L 350, 30.12.2008 г., стр. 60.
(3) ОВ L 345, 31.12.2003 г., стр. 90.
(4) ОВ L 105, 13.4.2006 г., стр. 54.
(5) ОВ L 69, 16.3.2005 г., стр. 67.
(6) ОВ L 149, 2.6.2001 г., стр. 1.
(7) ОВ L 330, 9.12.2008 г., стр. 21.
(8) Напр.: Конвенция на Съвета на Европа за престъпленията в кибернетичното пространство от 23 ноември 2001 г.; Конвенция на Съвета на Европа за защита на лицата при автоматизираната обработка на лични данни от 28 януари 1981 г.
(9) BVerfG, 1 BvR 370/07, 27.2.2008 г.
(10) Виж също така http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studiesCom/searchPerform.do Едно неотдавнашно изследване на тема „Укрепването на сигурността и основните свободи в Интернет – политика на ЕС за борба с киберпрестъпността“ предлага наред с други идеи и приемане на необвързваща Декларация за правата в Интернет.
(11) http://www.globalnetworkinitiative.org/index.php.
(12) В документа „Интернет – важен ресурс за всички“ на Съвета на Европа от 17 септември 2008 г. също така се подчертава, че осигуряването и насърчаването на равенството и участието по отношение на Интернет е важна стъпка за напредъка на равенството и участието в обществото като цяло.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/214 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Стратегия на Европейския съюз за подобряване на разглобяването на кораби за скрап
P6_TA(2009)0195
Резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно стратегия на Европейския съюз за подобряване на разглобяването на кораби за скрап
2010/C 117 E/34
Европейският парламент,
като взе предвид Зелената книга на Комисията от 22 май 2007 г. за подобряване на разглобяването на кораби за скрап (COM(2007)0269),
като взе предвид своята резолюция от 21 май 2008 г. относно Зелената книга за подобряване на разглобяването на кораби за скрап (1),
като взе предвид съобщението на Комисията от 19 ноември 2008 г. относно стратегия на Европейския съюз за подобряване на разглобяването на кораби за скрап (COM(2008)0767),
като взе предвид членове 2 и 6 от Договора за ЕО, съгласно които изискванията за опазване на околната среда трябва да бъдат включени в различните сектори на политиката на Общността с оглед насърчаване на устойчиво от екологична гледна точка развитие на стопанските дейности,
като взе предвид член 175 от Договора за ЕО,
като взе предвид Базелската конвенция за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци и тяхното обезвреждане (Базелска конвенция), приета на 22 март 1989 г. от Организацията на обединените нации като рамка за контрол на международните транспорти на опасни отпадъци,
като взе предвид Регламент (ЕО) 1013/2006 г. на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно превоза на отпадъци (2) („Регламент относно превозите на отпадъци“),
като взе предвид дипломатическа конференция, която ще бъде проведена през май 2009 г. от Международната морска организация (ИМО), относно Конвенцията за безопасно и съобразено с околната среда рециклиране на кораби (Конвенция за рециклиране на кораби),
като взе предвид член 108, параграф 5 от своя правилник,
A. |
като има предвид, че съществува сериозна загриженост, че без спешни регулаторни действия на равнище Европейски съюз условията, в които се извършва разглобяването на кораби за скрап в Южна Азия, които са едновременно пагубни за околната среда и унизителни за хората, ще се влошат още повече; |
Б. |
като има предвид, че Базелската конвенция (след одобрението от Европейския съвет) признава, че даден кораб може да се превърне в отпадъци; като има предвид обаче, че в същото време той може да бъде определен и като кораб съгласно други международни правила, в съответствие с които множество от корабособствениците в момента не информират властите за намерението си да превърнат плавателните си съдове в отпадъци; като има предвид, че поради това корабособствениците следва да допринесат за гарантирането на достъпността на информацията относно намерението им да приведат свои кораби в категорията на отпадъците, както и относно наличието на опасни вещества на борда на тези кораби; |
В. |
като има предвид, че системното незачитане на Регламента относно превозите на отпадъци продължава, и като има предвид, че се признава, че отговорностите и ролята на държавите на удобния флаг са основна пречка за борбата срещу незаконния износ на токсични отпадъци; |
Г. |
като има предвид, че броят кораби, които се извеждат от експлоатация поради повсеместното изтегляне от употреба на еднокорпусните петролни танкери, и оставащият брой стари плавателни съдове, които в момента се изтеглят от пазара частично поради рецесията, ще доведат до неконтролирано разширение на съоръженията в Южна Азия, които не отговарят на стандартите, и това ще се разпространи още повече към държави от Африканския регион, ако не бъдат предприети незабавни и конкретни действия от страна на ЕС; |
Д. |
като има предвид, че разрушаването на кораби посредством така наречения „брегови“ метод, при който корабите се извеждат на заливната брегова ивица, е всеобщо осъдено като неспособно да осигури безопасността на работниците, нито подходяща защита на морската среда от произхождащи от корабите замърсители; |
1. |
Посочва, че горепосочената резолюция на Парламента и изразените в нея становища продължават да са валидни и днес и подчертава, че тези становища следва да бъдат отразени във възможно най-голяма степен в Конвенцията за рециклиране на кораби, която предстои да бъде приета през май 2009 г.; |
2. |
Обръща внимание на факта, че е необходимо рециклирането на кораби да бъде разглеждано като неразделна част от жизнения им цикъл и следователно свързаните с това изисквания за рециклиране да бъдат взети предвид още на етапа на проектиране на строежа и оборудването на кораба; |
3. |
Посочва, че излезлите от употреба кораби следва да бъдат разглеждани като опасни отпадъци поради многото опасни вещества, които се съдържат в тях, и следователно следва да попадат в обхвата на Базелската конвенция; |
4. |
Приветства стратегията на Европейския съюз за подобряване на разглобяването на кораби за скрап; въпреки това подчертава, че Комисията трябва бързо да приключи етапа на проучванията за осъществимост и да премине към действия, с които да се гарантира ефективното прилагане на Регламента относно превозите на отпадъци; призовава в тази връзка за по-строги проверки и контрол от страна на пристанищните органи и приканва Комисията да представи насоки в това отношение; |
5. |
Подчертава, че няма време за губене и призовава за конкретни регулаторни действия на равнище ЕС, които да надхвърлят недостатъчните, за съжаление, мерки на ИМО; |
6. |
Призовава за изрична забрана на разрушаването на излезли от употреба кораби посредством „бреговия“ метод и счита, че техническата помощ за държавите от Южна Азия в рамките на ЕС следва да цели постепенното прекратяване на използването на този напълно неустойчив и в значителна степен погрешен метод за разрушаване; |
7. |
Настоятелно призовава Комисията и държавите-членки да договорят условия за влизане в сила, които ще осигурят Конвенцията за рециклиране на кораби да може действително много бързо да се приложи на практика; |
8. |
Призовава държавите-членки да подпишат Конвенцията за рециклиране на кораби и да я ратифицират възможно най-скоро след постигането на споразумение на равнище ИМО; |
9. |
Призовава Комисията, държавите-членки и собствениците на кораби да приложат незабавно основните елементи на Конвенцията за рециклиране на кораби, с цел да се осигури действително безопасно и съобразено с околната среда третиране на корабите, които ще бъдат изпратени за разглобяване през следващите месеци и години; |
10. |
Подчертава, че Конвенцията за рециклиране на кораби, след като бъде приета в Хонконг през май 2009 г., ще трябва да бъде оценена по отношение на едно равнище на контрол, еквивалентно на това на Базелската конвенция за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци и тяхното обезвреждане, която е интегрирана в Европейския регламент за превоза на отпадъци; |
11. |
Подкрепя предложенията на Комисията за мерки с цел създаване на независима система за сертификация и одит на съоръженията за разглобяване на кораби; счита, че такива мерки са спешно необходими и подчертава, че финансирането от Общността на корабоплавателната промишленост следва да зависи от използването от страна на бенефициера на подобни сертифицирани съоръжения; приветства в това отношение стандартите, разработени от Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ), като крачка в правилната посока, но очаква в близко бъдеще да бъдат направени още подобрения; |
12. |
Призовава Комисията да предложи конкретни мерки, като схеми за етикетиране за безопасни и чисти съоръжения за рециклиране, да насърчава трансфера на ноу-хау и технологии с цел да се помогне площадките за разглобяване в Южна Азия да съответстват на международните стандарти за безопасност и опазване на околната среда, и по-конкретно със стандартите, които ще бъдат установени от Конвенцията за рециклиране на кораби; изразява убеждението, че тази цел следва също така да бъде взета под внимание в по-общия план на политиката на Европейския съюз за предоставяне на помощ за развитие на държавите, участващи в разглобяването на кораби; |
13. |
Настойчиво насърчава диалога между ЕС и правителствата на държавите от Южна Азия, участващи в разглобяването на кораби, по въпроса за условията на труд в депата за разглобяване на кораби, включително по въпроса за детския труд; |
14. |
Призовава за механизъм за финансиране, който да се основава на задължителни вноски от страна на корабоплавателната промишленост и да бъде в съответствие с принципа за отговорността на производителя; |
15. |
Призовава Комисията изрично да установи, че отговорност носи държавата, под чиято юрисдикцията са собствениците на отпадъците; |
16. |
Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията, правителствата и парламентите на държавите-членки, на правителствата на Турция, Бангладеш, Китай, Пакистан и Индия, а така също и на ИМО. |
(1) Приети текстове, P6_TA(2008)0222.
(2) ОВ L 190, 12.7.2006 г., стр. 1.
III Подготвителни актове
Европейски парламент
Вторник, 24 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/217 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Споразумение между Европейската общност и правителството на Непал относно някои аспекти на въздухоплавателните услуги *
P6_TA(2009)0146
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно сключването на Споразумението между Европейската общност и правителството на Непал относно някои аспекти на въздухоплавателните услуги (COM(2008)0041 – C6-0041/2009 – 2008/0017(CNS))
2010/C 117 E/35
(Процедура на консултация)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението за решение на Съвета (COM(2008)0041),
като взе предвид член 80, параграф 2 и член 300, параграф 2, алинея първа, първо изречение от Договора за ЕО,
като взе предвид член 300, параграф 3, алинея първа от Договора за ЕО, съобразно която Съветът се е консултирал с него (C6-0041/2009),
като взе предвид член 51, член 83, параграф 7 и член 43, параграф 1 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по транспорт и туризъм (A6-0071/2009),
1. |
Одобрява сключването на споразумението; |
2. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите-членки и на правителството на Непал. |
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/218 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Някои компоненти и характеристики на колесните селскостопански и горски трактори (кодифицирана версия) ***I
P6_TA(2009)0147
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно някои компоненти и характеристики на колесните селскостопански и горски трактори (Кодифицирана версия) (COM (2008)0690 – C6-0414/2008 – 2008/0213(COD))
2010/C 117 E/36
(Процедура на съвместно вземане на решение – кодификация)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM (2008)0690),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението e внесено от Комисията (C6-0414/2008),
като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 20 декември 1994 г. относно ускорен метод на работа за официална кодификация на законодателни текстове (1),
като взе предвид членове 80 и 51 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по правни въпроси (A6-0130/2009),
A. |
като има предвид, че съгласно становището на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията въпросното предложение се свежда до обикновена кодификация на съществуващите текстове, без промяна по същество; |
1. |
Одобрява предложението на Комисията, както е адаптирано към препоръките на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията; |
2. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ C 102, 4.4.1996 г., стр. 2.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/219 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Митнически освобождавания (кодифицирана версия) *
P6_TA(2009)0148
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно предложението за регламент на Съвета относно установяване на режима на Общността за митнически освобождавания (кодифицирана версия) (COM(2008)0842 – C6-0019/2009 – 2008/0235(CNS))
2010/C 117 E/37
(Процедура на консултация – кодификация)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Съвета (COM(2008)0842),
като взе предвид членове 26, 37 и 308 от Договора за ЕО, съгласно които Съветът се е консултирал с Парламента (C6-0019/2009),
като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 20 декември 1994 г. относно ускорен метод на работа за официална кодификация на законодателни текстове (1),
като взе предвид членове 80 и 51 от своя Правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по правни въпроси (A6-0129/2009),
A. |
като има предвид, че съгласно становището на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията въпросното предложение се свежда до обикновена кодификация на съществуващите текстове, без промяна по същество; |
1. |
Одобрява предложението на Комисията, както е адаптирано към препоръките на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията; |
2. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ C 102, 4.4.1996 г., стр. 2.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/220 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Събиране на статистическа информация от Европейската централна банка *
P6_TA(2009)0149
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно препоръката за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 2533/98 относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (13411/2008 – C6-0351/2008 – 2008/0807(CNS))
2010/C 117 E/38
(Процедура на консултация)
Европейският парламент,
като взе предвид препоръката на Европейската централна банка (13411/2008) (1),
като взе предвид член 107, параграф 6 от Договора за ЕО, съгласно който Съветът се е консултирал с него (C6-0351/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси (A6-0119/2009),
1. |
Одобрява препоръката на Европейската централна банка, във вида, в който е изменена; |
2. |
Отправя покана към Съвета, в случай че възнамерява да се отклони от текста, одобрен от Парламента, да информира последния за това; |
3. |
Призовава Съвета да се консултира отново с него, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения текст, подложен на процедурата на консултация; |
4. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
ТЕКСТ, ПРЕДЛОЖЕН ОТ ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА |
ИЗМЕНЕНИЕ |
||||
Изменение 1 |
|||||
Препоръка за регламент – акт за изменение Съображение 7 а (ново) |
|||||
|
|
||||
Изменение 2 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 7 б (ново) |
|||||
|
|
||||
Изменение 3 |
|||||
Препоръка за регламент – акт за изменение Съображение 8 |
|||||
|
|
||||
Изменение 4 |
|||||
Препоръка за регламент – акт за изменение Член 1 – точка 2 а (нова) Регламент (ЕО) № 2533/98 Член 2 а (нов) |
|||||
|
|
||||
Изменение 5 |
|||||
Препоръка за регламент – акт за изменение Член 1 – точка 4 – буква ж Регламент (ЕО) № 2533/98 Член 8 – параграфи 11 - 13 |
|||||
|
заличава се |
||||
Изменение 6 |
|||||
Препоръка за регламент – акт за изменение Член 1 – точка 4 а (нова) Регламент (ЕО) № 2533/98 Член 8 а (нов) |
|||||
|
|
(1) ОВ C 251, 3.10.2008 г., стp. 1.
(2) ОВ моля въведете номер, дата и данни за публикацията на настоящия регламент. “.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/223 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Козметични продукти (преработка) ***I
P6_TA(2009)0158
Комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти (преработка) (COM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD))
2010/C 117 E/39
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0049),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението му е представено от Комисията (C6-0053/2008),
като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 28 ноември 2001 г. относно по-структурирано използване на техниката за преработване на нормативни актове (1),
като взе предвид писмото от 21 ноември 2008 г. на Комисията по правни въпроси до Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните съгласно член 80а, параграф 3 от своя правилник,
като взе предвид членове 80а и 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните и становището на Комисията по правни въпроси (A6-0484/2008),
А. |
като има предвид, че съгласно становището на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията въпросното предложение не съдържа никакви изменения по същество освен тези, които са идентифицирани като такива в предложението, и че по отношение кодификацията на непроменените разпоредби на предишните актове с въпросните изменения предложението се свежда до обикновена кодификация на съществуващите актове, без промяна по същество; |
1. |
Одобрява предложението на Комисията, както е адаптирано към препоръките на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията, и както е изменено по-долу; |
2. |
Отбелязва изявленията на Комисията, приложени към настоящата резолюция; |
3. |
Призовава Комисията да се отнесе до него отново, в случай че възнамерява да внесе съществени промени в предложението или да го замени с друг текст; |
4. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ C 77, 28.3.2002 г., стр.1.
Вторник, 24 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0035
Позиция на Европейския парламент приета на първо четене на 24 март 2009 г. с оглед приемането на Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти (преработен)
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Регламент (ЕО) № ….)
Вторник, 24 март 2009 г.
ПРИЛОЖЕНИЕ
Изявления на Комисията
Комисията отчита загрижеността на държавите-членки във връзка с преработването на директивите и превръщането им в регламенти.
Комисията счита, че в случаите, когато разпоредбите на директивата са достатъчно ясни, точни и изчерпателни, същите биха могли да бъдат преобразувани в пряко приложими разпоредби на регламент посредством преработване. Това се отнася най-вече за разпоредбите, касаещи въпроси от техническо естество, които вече са напълно транспонирани в националното право на всички държави-членки.
Поради изразените различни мнения Комисията приема, че конкретният случай с Регламента относно козметичните продукти няма да бъде използван като прецедент при тълкуването на междуинституционалното споразумение в това отношение.
Комисията се ангажира да изясни положението относно търговията с козметични продукти чрез интернет преди датата на прилагане на регламента.
Комисията, както и Европейският парламент, изразява загриженост от факта, че секторът на козметичните продукти е сред дейностите, които могат да бъдат засегнати от фалшифициране, което от своя страна може да засили опасността за човешкото здраве. Следователно Комисията ще предприеме необходимите мерки за укрепване на сътрудничеството между компетентните органи на национално равнище с цел борба срещу фалшифицирането.
Комисията ще изготви обяснителна бележка относно преходните разпоредби и датата на прилагане на регламента (по-конкретно във връзка с членове 7, 8, 10 и 12a).
По отношение на общото определение за наноматериали Комисията отбелязва, че то все още е в процес на уточняване. Следователно Комисията потвърждава, че промените в общото определение следва да бъдат отразени в законодателството на Общността в бъдеще, и отбелязва, че процедурата на комитети, предвидена в предложението, също така осигурява възможност за актуализиране на определението в рамките на предложението.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/225 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Пускане на пазара на биоциди ***I
P6_TA(2009)0159
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/8/ЕО относно пускането на пазара на биоциди по отношение на удължаване на някои срокове (COM(2008)0618 – C6-0346/2008 – 2008/0188(COD))
2010/C 117 E/40
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0618),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението е внесено от Комисията (C6-0346/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (A6-0076/2009),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията да се отнесе до него отново, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в своето предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
Вторник, 24 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0188
Позиция на Европейския парламент приета на първо четене на 24 март 2009 г. с оглед приемането на Директива 2009/…/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/8/ЕО относно пускането на пазара на биоциди по отношение на удължаване на някои срокове
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Директива 2009/107/ЕО.)
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/226 |
Вторник, 24 март 2009 г.
Структура и ставки на акцизите, прилагани към промишлено обработен тютюн *
P6_TA(2009)0160
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. относно предложението за директива на Съвета за изменение на Директиви 92/79/ЕИО, 92/80/ЕИО и 95/59/ЕО относно структурата и ставките на акцизите, прилагани към промишлено обработен тютюн (COM(2008)0459 – C6-0311/2008 – 2008/0150(CNS))
2010/C 117 E/41
(Процедура на консултация)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Съвета (COM(2008)0459),
като взе предвид член 93 от Договора за ЕО, съгласно който Съветът се е консултирал с него (C6-0311/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по икономически и парични въпроси (A6-0121/2009),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Отправя покана към Комисията да внесе съответните изменения в предложението си, съгласно член 250, параграф 2 от Договора за ЕО; |
3. |
Отправя покана към Съвета, в случай че възнамерява да се отклони от текста, одобрен от Парламента, да информира последния за това; |
4. |
Призовава Съвета да се консултира отново с него, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в предложението на Комисията; |
5. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
ТЕКСТ, ПРЕДЛОЖЕН ОТ КОМИСИЯТА |
ИЗМЕНЕНИЕ |
||||
Изменение 1 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Съображение 2 |
|||||
|
|
||||
Изменение 2 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Съображение 3 |
|||||
|
|
||||
Изменение 3 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Съображение 5 |
|||||
|
|
||||
Изменение 7 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 1 Директива 92/79/ЕИО Член 2 – параграф 1 - алинея 1 |
|||||
1. Държавите-членки гарантират, че акцизът (специфичен акциз и пропорционален акциз) върху цигарите представлява най-малко 57 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на продаваните цигари. Този акциз не е по-нисък от 64 EUR за 1 000 къса независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно . |
1. Държавите-членки гарантират до 1 януари 2012 г. , че акцизът не е по-нисък от 64 EUR за 1 000 къса за всички видове цигари . |
||||
Изменение 8 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 1 Директива 92/79/ЕИО Член 2 – параграф 2 |
|||||
2. От 1 януари 2014 г. държавите-членки гарантират, че акцизът (специфичен акциз и пропорционален акциз) върху цигарите представлява най-малко 63 % от среднопретеглената продажна цена на дребно на продаваните цигари. Този акциз не е по-нисък от 90 EUR за 1 000 къса независимо от среднопретеглената продажна цена на дребно . |
2. От 1 януари 2014 г. всички държави-членки гарантират, че акцизът върху всички категории цигари не е по-нисък от 75 EUR за 1 000 къса или 8 EUR над равнището за 1 000 къса на 1 януари 2010 г. |
||||
Въпреки това държавите-членки, които налагат акциз от най-малко 122 EUR за 1 000 къса въз основа на среднопретеглената продажна цена на дребно, не е необходимо да спазват изискването за 63 %, изложено в първата алинея. |
|
||||
Изменение 9 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 1 Директива 92/79/ЕИО Член 2 – параграф 3 |
|||||
3. Среднопретеглената продажна цена на дребно се определя на 1 януари всяка година чрез позоваване на годината n-1 въз основа на общото количество, пуснато за потребление , и цените с включени всички данъци. |
3. Среднопретеглената продажна цена на дребно се определя на 1 март всяка година чрез позоваване на годината n-1 въз основа на общото количество, пуснато на пазара , и цените с включени всички данъци. |
||||
Изменение 10 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 1 Директива 92/79/ЕИО Член 2 – параграф 5 |
|||||
5. Държавите-членки постепенно увеличават акцизите, за да постигнат изискванията, посочени в параграф 2, на датите, определени съответно в параграфи 2 и 4. |
5. Държавите-членки постепенно увеличават акцизите, за да постигнат изискванията, посочени в параграф 1, в срок до 1 януари 2012 г. |
||||
|
Държавите-членки, в които прилаганите към 1 януари 2009 г. акцизи за всяка категория продажни цени на дребно са по-високи от 64 EUR за 1 000 къса, не намаляват своето равнище на акцизите. |
||||
Изменение 11 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 1 Директива 92/79/ЕИО Член 2 – параграф 6 – алинея 1 a (нова) |
|||||
|
Комисията изчислява и публикува, по същия повод и за информационни цели, минимална цена не ЕС за цигари, изразена в евро или в друга, национална валута, като прибавя акциза и ДДС, наложени върху номинален пакет цигари на стойност 0 EUR преди облагане с данъци. |
||||
Изменение 12 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 1 – точка 2 Директива 92/79/ЕИО Член 2a |
|||||
Член 2а се заменя със следното: „Член 2a 1. Когато в дадена държава-членка настъпи промяна в среднопретеглената продажна цена на дребно на цигарите, чрез свеждане на акциза под равнищата, определени съответно в параграфи 1 и 2 от член 2, съответната държава-членка може да се въздържи от коригиране на акциза най-късно до 1 януари на втората година след годината на настъпване на промяната. 2. Когато дадена държава-членка увеличи ставката на данъка върху добавената стойност върху цигарите, тя може да намали акциза до размера, който, изразен като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, е равен на увеличението на ставката на данъка върху добавената стойност, също изразено като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, дори ако тази корекция води до намаляване на акциза под равнищата, изразени като процент от среднопретеглената продажна цена на дребно, определена съответно в параграфи 1 и 2 от член 2. Въпреки това държавите-членки следва да повишат акциза отново, така че да постигнат най-малко тези равнища, не по-късно от 1 януари на втората година след годината, през която е направено намалението.“ |
заличава се |
||||
Изменение 13 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 2 – точка 1 Директива 92/80/ЕИО Член 3 – параграф 1 – алинеи 8 и 9 |
|||||
От 1 януари 2010 г. държавите-членки прилагат акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, най-малко от 38 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и такси, и не по-нисък от 43 EUR за килограм. |
От 1 януари 2014 г. държавите-членки прилагат акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, в размер най-малко 50 EUR за килограм или с 6 % над равнището за килограм на 1 януари 2012 г. |
||||
От 1 януари 2014 г. държавите-членки прилагат акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, най-малко от 42 % от продажната цена на дребно, включваща всички данъци и не по-нисък от 60 EUR за килограм . |
От 1 януари 2012 г. държавите-членки прилагат акциз върху фино нарязания тютюн за пушене, предназначен за свиване на цигари, или в размер най-малко 43 EUR за килограм, или с 20 % над равнището за килограм на 1 януари 2010 г. |
||||
Изменение 14 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 2 – точка 1 Директива 92/80/ЕИО Член 3 – параграф 1 – алинеи 10 и 11 |
|||||
Държавите-членки следва постепенно да увеличават акцизите, за да постигнат новите минимални изисквания , посочени в деветата алинея, на 1 януари 2014 г. |
Държавите-членки постепенно увеличават акцизите, за да постигнат тези нови минимални изисквания. |
||||
От 1 януари 2010 г. акцизът, изразен като процент, като сума за килограм или за определен брой късове, следва най-малко да се равнява на следното: |
От 1 януари 2012 г. акцизът, изразен като сума за килограм или за определен брой късове, се равнява най-малко на следното: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Изменение 15 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 3 – точка 4 a (нова) Директива 95/59/ЕО Член 9 – параграф 1 – алинея 3 |
|||||
|
|
||||
Изменение 16 |
|||||
Предложение за директива - акт за изменение Член 3 – точка 5 Директива 95/59/ЕО Член 16 – параграф 1 |
|||||
1. Специфичният компонент на акциза не може да бъде по-малък от 10 % и по-голям от 75 % от сумата на общата данъчна тежест в резултат на натрупването на следното: |
1. Специфичният компонент на акциза не може да бъде по-малък от 10 % от 1 януари 2012 г. и по-голям от 55 % от сумата на общата данъчна тежест в резултат на натрупването на следното: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
Среднопретеглената продажна цена на дребно се определя на 1 януари всяка година чрез позоваване на годината n-1 въз основа на общото количество пуснато за потребление и цените с включени всички данъци и такси. |
Среднопретеглената продажна цена на дребно се определя на 1 март всяка година чрез позоваване на годината n-1 въз основа на общото количество, пуснато за потребление, и цените с включени всички данъци и такси. |
||||
|
1a. Специфичният компонент на акциза не е по-малък от 10 % от 1 януари 2014 г. и не е по-голям от 60 % от сумата на общата данъчна тежест в резултат на натрупването на следното: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
Среднопретеглената продажна цена на дребно се определя на 1 януари всяка година чрез позоваване на годината n-1 въз основа на общото количество, пуснато за потребление, и цените с включени всички данъци и такси. |
Сряда, 25 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/232 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Общи консулски инструкции: въвеждане на биометрични данни и заявления за визи ***II
P6_TA(2009)0167
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно общата позиция на Съвета с оглед приемане на регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Общите консулски инструкции относно визите за дипломатически и консулски представителства, във връзка с въвеждането на биометрични данни, включително разпоредби за организиране на приемането и обработването на заявления за визи (5329/1/2009 – C6-0088/2009 – 2006/0088(COD))
2010/C 117 E/42
(Процедура на съвместно вземане на решение: второ четене)
Европейският парламент,
като взе предвид общата позиция на Съвета (5329/1/2009 – C6-0088/2009),
като взе предвид своята позиция на първо четене (1) относно предложението на Комисията до Европейския парламент и Съвета (COM(2006)0269),
като взе предвид член 251, параграф 2 от Договора за ЕО,
като взе предвид член 67 от своя правилник,
като взе предвид препоръката за второ четене на Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи (A6-0143/2009),
1. |
Одобрява общата позиция; |
2. |
Констатира, че актът е приет в съответствие с общата позиция; |
3. |
Възлага на своя председател да подпише акта заедно с председателя на Съвета съгласно член 254, параграф 1 от Договора за ЕО; |
4. |
Възлага на своя генерален секретар да подпише акта, след като е направена проверка за надлежното изпълнение на всички процедури, и съвместно с генералния секретар на Съвета да пристъпи към публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз; |
5. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) Приети текстове, 10.7.2008 г., P6_TA(2008)0358.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/233 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността ***I
P6_TA(2009)0168
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за решение на Европейския парламент и на Съвета за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (COM(2008)0910 – C6-0025/2009 – 2008/0268(COD))
2010/C 117 E/43
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0910),
като взе предвид член 251, член 179 и член 181, буква а) от Договора за ЕО, съгласно които Комисията е внесла предложение в Парламента (C6-0025/2009),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по бюджети (A6-0109/2009),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията отново да се допита до Парламента, в случай че възнамерява съществено да промени своето предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
Сряда, 25 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0268
Позиция на Европейския парламент приета на първо четене на 25 март 2009 г. с оглед приемането на Решение …/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Решение № 633/2009/ЕО.)
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/234 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Подобряване функционирането и устойчивостта на европейската авиационна система ***I
P6_TA(2009)0169
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламенти (ЕО) № 549/2004, (ЕО) № 550/2004, (ЕО) № 551/2004 и (ЕО) № 552/2004 с цел подобряване функционирането и устойчивостта на европейската авиационна система (COM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD))
2010/C 117 E/44
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0388),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 80, параграф 2 от Договора за ЕО, съгласно които Комисията внесе предложението в Парламента (C6-0250/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по транспорт и туризъм и становището на Комисията по промишленост, изследвания и енергетика (A6-0002/2009),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията да се отнесе до него отново, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в своето предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
Сряда, 25 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0127
Позиция на Европейския парламент, приета на първо четене на 25 март 2009 г. с оглед приемането на Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламенти (ЕО) № 549/2004, (ЕО) № 550/2004, (ЕО) № 551/2004 и (ЕО) № 552/2004 с цел подобряване на функционирането и устойчивостта на европейската авиационна система
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Регламент (ЕО)№ …)
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/235 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Летища, управление на въздушното движение и аеронавигационното обслужване ***I
P6_TA(2009)0170
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 216/2008 в областта на летищата, управлението на въздушното движение и аеронавигационното обслужване и за отмяна на Директива 06/23/ЕО на Съвета (COM(2008)0390 – C6-0251/2008 – 2008/0128(COD))
2010/C 117 E/45
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0390),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 80, параграф 2 от Договора за ЕО, съгласно които предложението е внесено от Комисията (C6-0251/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по транспорт и туризъм (A6-0515/2008),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията отново да се допита до Парламента, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в своето предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
Сряда, 25 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0128
Позиция на Европейския парламент, приета на първо четене на 25 март 2009 г. с оглед приемането на Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 216/2008 в областта на летищата, управлението на въздушното движение и аеронавигационното обслужване и за отмяна на Директива 2006/23/ЕО
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Регламент (ЕО) № ….)
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/236 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Новите храни ***I
P6_TA(2009)0171
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни и за изменение на Регламент (ЕО) № XXX/XXXX [съвместна процедура] (COM(2007)0872 – C6-0027/2008– 2008/0002(COD))
2010/C 117 E/46
(Процедура на съвместно вземане на решение: първо четене)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2007)0872),
като взе предвид член 251, параграф 2 и член 95 от Договора за ЕО, съгласно които предложението е внесено от Комисията (C6-0027/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните и становищата на Комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите и на Комисията по земеделие и развитие на селските райони (A6-0512/2008),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията да се отнесе до него отново, в случай че възнамерява да внесе съществени изменения в своето предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
Сряда, 25 март 2009 г.
Позиция на Европейския парламент приета на първо четене на 25 март 2009 г. с оглед приемането на Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни, за изменение на Регламент (ЕО) № 1331/2008 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 258/97
P6_TC1-COD(2008)0002
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
Като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 95 от него,
като взеха предвид предложението на Комисията ║,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
действайки в съответствие с процедурата, предвидена в член 251 от Договора (2),
като имат предвид, че:
(1) |
При провеждането на политиката на Общността и с оглед на прилагането на Договора за създаване на Европейската общност, трябва да се гарантира високо равнище на защита на човешкото здраве и на потребителите и същевременно високо равнище на защита на здравето на животните, както и на опазване на околната среда. Освен това по всяко време следва да се прилага принципът на предохранителните мерки, установен в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и Съвета от 28 януари 2002 г. за определяне на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (3) . |
(2) |
Следва да се гарантира високо равнище на опазване на човешкото здраве при осъществяването на политиките на Общността и това следва да има предимство пред функционирането на вътрешния пазар . |
(3) |
Член 13 от Договора за функциониране на Европейския съюз изяснява, че Съюзът и държавите-членки изцяло ще вземат предвид изискванията за добро отношение към животните, когато формулират и прилагат съответната политика, тъй като те са живи същества с усещания. |
(4) |
Стандартите, определени от законодателството на Общността, трябва да се прилагат спрямо всички храни, пускани на пазара на Общността, включително храни, внесени от трети държави. |
(5) |
В своята резолюция от 3 септември 2008 г. относно клонирането на животни за снабдяване с храна (4) Европейският парламент призова Комисията да внесе предложения, които да забраняват за целите на снабдяването с храна (i) клонирането на животни, (ii) отглеждането и развъждането на клонирани животни или родените от тях животни, (iii) пускането на пазара на месо или млечни продукти, добити от клонирани животни или родените от тях животни и (iv) внасянето на клонирани животни, семенна течност и ембриони на клонирани животни или родените от тях животни, както и на месо и млечни продукти, добити от клонирани животни и родените от тях животни. |
(6) |
Научният комитет по възникващи и идентифицирани нови здравни рискове (НКВИНЗР) към Комисията прие на 28-29 септември 2005 г. становище, в което стига до заключението, че „съществуват сериозни празноти в знанията, необходими за оценка на риска. Тези знания включват характеристиките на наночастиците, откриването и измерването на наночастици, реакцията на определена доза, развитие и устойчивост на наночастиците в човешкото тяло и в околната среда, както и всички аспекти на токсикологията и токсикологията на околната среда, свързани с наночастиците“; освен това на заключението на НКВИНЗР съдържа виждането, че „съществуващите токсикологични и екотоксикологични методи може би са недостатъчни за справянето с проблемите, възникващи във връзка с наночастиците“. |
(7) |
Разпоредбите на Общността за новите храни бяха установени с Регламент (ЕО) № 258/97 на Европейския парламент и на Съвета от 27 януари 1997 г. относно нови храни и нови хранителни съставки (5) и с Регламент (ЕО) № 1852/2001 на Комисията от 20 септември 2001 г. за определяне на подробни правила за публичното оповестяване на определена информация и за защита на предоставената информация съгласно Регламент (ЕО) № 258/97 на Европейския парламент и на Съвета (6). За целите на яснотата Регламент (ЕО) № 258/97 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент. Настоящият регламент следва да включва мерки, които понастоящем се регулират от Регламент (ЕО) № 1852/2001. |
(8) |
За да се осигури приемственост с Регламент (ЕО) № 258/97, отсъствието на употреба за човешка консумация в значителна степен в рамките на Общността преди датата на влизане в сила на Регламент (ЕО) № 258/97, а именно 15 май 1997 г., следва да се запази като критерий дадена храна да бъде считана за нова. Употреба в рамките на Общността означава употреба в държавите-членки, независимо от датата на тяхното присъединяване към Европейския съюз. |
(9) |
Съществуващото определение на нова храна следва да се изясни , с обяснение на критериите за новост, и актуализира чрез заменяне на съществуващите категории с ползване на общото определение за храна в Регламент (ЕО) 178/2002 ║. |
(10) |
Храни с нова или преднамерено модифицирана първична молекулярна структура, храни, състоящи се или изолирани от микроорганизми, гъби или водорасли, нови щамове микроорганизми без история или сигурна употреба, както и концентрати от вещества, които се съдържат в естествена форма в растенията, следва да се считат за нови храни съгласно определението в настоящия регламент. |
(11) |
Следва също да се изясни, че дадена храна следва да се счита за нова, когато за нея се прилага производствена технология, която не е използвана преди това. По-специално, новопоявилите се технологии в отглеждането и процесите при производството на храни, които оказват влияние върху храните и така биха могли да имат въздействие върху безопасността на храните, следва да бъдат обхванати от настоящия регламент. Затова новите храни следва да включват храни, получени от растения и животни, произведени чрез нетрадиционни техники за отглеждане, както и храни, модифицирани чрез нови производствени процеси като нанотехнология и нанонаука, които биха могли да имат въздействие върху храните. Храни, получени от нови растителни видове или животински породи, произведени чрез традиционни техники за отглеждане, не следва да се считат за нови храни. |
(12) |
Клонирането на животни е несъвместимо с Директива 98/58/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 г. относно защитата на животни, отглеждани за селскостопански цели (7), приложение, точка 20. Точка 20 установява, че не трябва да бъдат практикувани методи на естествено или изкуствено развъждане, които предизвикат или за които съществува вероятност да предизвикат страдание или нараняване на съответните животни. По това причина в списъка на Общността не трябва да се вписва храна от клонирани животни или техните потомства. |
(13) |
Достъпните в момента методи за изпитване не са адекватни за оценката на риска, свързан с наноматериалите. Следва спешно да бъдат разработени методи за изпитване на наноматериали, които тестове не се извършват върху животни. |
(14) |
Като има предвид, че Европейската група по етика в науката и новите технологии в своето становище (№ 23) от 16 януари 2008 г. по етичните аспекти на клонирането на животни за нуждите на снабдяването с храна, че „не вижда убедителни аргументи, които да оправдават производството на храни от клонирани животни и родените от тях животни“. Научният комитет на Европейския орган за безопасност на храните (EFSA) в своето становище от 15 юли 2008 г. относно клонирането на животни (8) стига до заключението, че „здравето и доброто състояние на значителна част от клонираните животни … са били засегнати сериозно, често пъти тежко и с фатални последици“. |
(15) |
Само наноматериали, включени в списък на одобрени вещества, следва да бъдат посочени на опаковките на хранителните продукти, придружени от допустима граница на миграция в или върху хранителните продукти в такива опаковки. |
(16) |
Въпреки това храните, произведени от клонирани животни и тяхното потомство, следва да се изключат от обхвата на настоящия регламент. Тези храни следва да се регулират от специален регламент, приет по процедурата на съвместно вземане на решения, а не да подлежат на съвместна процедура за разрешаване. Комисията следва да внесе съответно законодателно предложение преди датата на прилагане на настоящия регламент. До влизането в сила на регламент относно клонираните животни следва да е в сила мораториум върху пускането на пазара на храни, произведени от клонирани животни и тяхното потомство. |
(17) |
Следва да се приемат мерки за прилагане, които да предвидят допълнителни критерии, за да се улесни оценката на това дали дадена храна е използвана за човешка консумация в значителна степен в рамките на Общността преди 15 май 1997 г. Ако една храна е била използвана изключително като или в хранителна добавка, както е определено в Директива 2002/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 10 юни 2002 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки по отношение на добавките към храните (9) преди тази дата, тя може да бъде пусната на пазара след тази дата за същата употреба, без да се счита за нова храна. Въпреки това, тази употреба като или в хранителна добавка не следва да се взема под внимание при оценката на това дали тя е била използвана за човешка консумация в значителна степен в рамките на Общността преди 15 май 1997 г. Следователно други видове употреба на въпросната храна, т.е. видове употреба освен като хранителна добавка, следва да бъдат разрешавани в съответствие с настоящия регламент. |
(18) |
Преобразуваните хранителни продукти, произведени от съществуващи хранителни съставки, предлагани на пазара на Общността, по-специално тези, преобразувани чрез променяне на състава или количествата на тези хранителни съставки, не следва да се счита за нова храна. |
(19) |
Разпоредбите на Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (10) следва да се прилагат, когато даден продукт, като се вземат под внимание всички негови характеристики, може да отговаря едновременно на определението за „лекарствен продукт“ и на определението за продукт, който е предмет на друго общностно законодателство. Във връзка с това, ако държава-членка установи в съответствие с Директива 2001/83/ЕО, че дадено вещество е лекарствен продукт, тя може да ограничи пускането на пазара на такъв продукт съгласно общностното право. |
(20) |
Нови храни, разрешени съгласно Регламент (ЕО) № 258/97, следва да запазят статута си на нови храни, но трябва да се изисква разрешаване за всеки нов вид употреба на такива храни. |
(21) |
Храни, които са предназначени за технологична употреба или са генетично модифицирани, не следва да попадат в обсега на настоящия регламент , докато подлежат на оценка и одобрение на безопасността в съответствие с други разпоредби от законодателството на Общността . Следователно храни, използвани единствено като добавки, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно добавките в храните (11), ароматизанти, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 1334/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно ароматизантите и определени хранителни съставки с ароматични свойства за влагане в или върху храни (12), екстракционни разтворители, попадащи в обсега на Директива 88/344/ЕИО на Съвета от 13 юни 1988 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки (13), ензими, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 1332/2008 на Европейския регламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно ензимите в храните (14) и генетично модифицирани храни, попадащи в обсега на Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския регламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (15), следва да бъдат изключени от обсега на настоящия регламент. |
(22) |
Употребата на витамини и минерали се определя от отделни секторни закони за храните. Следователно витамините и минералите, попадащи в обсега на Директива 89/398/ЕИО на Съвета от 3 май 1989 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно храни, предназначени за специфична хранителна употреба (16), Директива 2002/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 1925/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. относно влагането на витамини, минерали и някои други вещества в храните (17), следва да се изключат от обсега на настоящия Регламент. |
(23) |
Нови храни, различни от витамини и минерали, предназначени за специфична хранителна употреба, за обогатяване на храни или като хранителни добавки, следва да се оценяват в съответствие с критериите и изискванията за безопасност, приложими за всички нови храни. Същевременно те трябва да останат подчинени на правилата, предвидени в Директива 89/398/ЕИО и в специалните директиви, упоменати в член 4, параграф 1, и в приложение I към нея, в Директива 2002/46/ЕО и в Регламент (ЕО) № 1925/2006. |
(24) |
▐ Комисията следва да въведе опростена и прозрачна процедура за случаи, при които няма информация за човешка консумация преди 15 май 1997 г., ▐ държавите-членки следва да бъдат включени в тази процедура. Тази процедура следва да бъде приета най-късно шест месеца след влизането в сила на настоящия регламент. |
(25) |
Нови храни следва да се пускат на пазара на Общността, само ако те са безопасни и не подвеждат потребителя. Оценката на тяхната безопасност следва да основава на принципа на предохранителните мерки, установен в член 7 от Регламент (ЕО) № 178/2002. Освен това те не трябва да се различават от храната, която са предназначени да заменят по начин, който би причинил хранителни неудобства на потребителя. |
(26) |
Необходимо е да се прилага хармонизирана централизирана процедура за оценка на безопасността и разрешаване, която да е ефективна, ограничена във времето и прозрачна. С оглед на по-нататъшно хармонизиране на различните процедури за разрешаване на храни, оценката на безопасността на нови храни и тяхното включване в списъка на Общността следва да се осъществява в съответствие с процедурата, предвидена в Регламент (ЕО) № 1331/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. за установяване на обща разрешителна процедура за добавките в храните, ензимите в храните и ароматизантите в храните (18). При одобрението на нови храни следва да се вземат под внимание и други фактори, свързани с разглеждания въпрос, включително етични фактори. |
(27) |
С цел да се избегнат опитите върху животни, опитите върху гръбначни животни за целите на настоящия регламент следва да бъдат използвани само като последва възможност. Настоящият регламент следва да гарантира, че опитите върху гръбначни животни са намалени до минимум и че се избягват двойните изпитания, и да насърчава използването на методи за изпитване, които не се извършват върху животни, както и интелигентни стратегии за изпитване. Освен това вече наличните резултати от опити върху гръбначни животни следва да бъдат споделени в процеса на разработването на нови храни. Съгласно Директива на Съвета 86/609/ЕИО от 24 ноември 1986 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки относно защитата на животните, използвани за опитни и други научни цели (19), опитите върху гръбначни животни също трябва да бъдат заменени, ограничени или по-тясно определени. Прилагането на настоящия регламент следва, където е възможно, да се основава на използването на подходящи алтернативни методи за изпитване. Най-късно до седем години след влизането в сила на настоящия регламент Комисията следва да преразгледа правилата за защита на данните от разклатите от опитите върху гръбначни животни и, където е необходимо, да измени тези правила. |
(28) |
Необходимо е да се определят и критерии за оценяване на потенциални рискове, произтичащи от нови храни. За да се гарантира хармонизирано научно оценяване на новите храни, тези оценки трябва да се извършват от Европейския орган за безопасност на храните („Органът“) в сътрудничество с органите на държавите-членки. |
(29) |
Етичните и екологичните аспекти трябва да бъдат разглеждани като част от оценката на риска по време на процедурата за разрешаване. Оценката на тези аспекти следва да бъде извършвана съответно от Европейската група за етика в науката и новите технологии и Европейската агенция за околна среда. |
(30) |
За да се улеснят процедурите, на кандидатите трябва да бъде позволено да подават единствено заявление за храни, регулирани съгласно различни секторни закони за храните. Поради това Регламент (ЕО) № 1331/2008 следва съответно да бъде изменен. |
(31) |
Когато е уместно и на базата на заключения от оценката на безопасността, следва да се въведат изисквания за наблюдение след пускането на пазара на употребата на новите храни за човешка консумация. |
(32) |
Включването на нова храна в списъка на Общността на новите храни не следва да нарушава възможността за оценяване на последиците от цялостната консумация на вещество, което е добавено в или се използва за производството на тази храна, или на сходен продукт в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 1925/2006. |
(33) |
При специфични обстоятелства, с цел да се стимулират изследователската дейност и развитието в рамките на хранително-вкусовата промишленост, а по този начин и иновациите, е целесъобразно да се защити инвестицията, която новаторите са направили при събирането на информация и данните, предоставени в подкрепа на заявление в съответствие с настоящия регламент. Новоразработените научни доказателства и ▐ данните , предмет на правото на собственост, предоставени в подкрепа на заявление за включването на нова храна в списъка на Общността не бива да се използва за облагодетелстване на друг заявител за определен период от време, без съгласието на първия заявител. Защитата на научните данни, предоставени от един заявител, не трябва да възпрепятства други заявители в желанието им за включване в списъка на Общността на нови храни на базата на техните собствени научни данни. В допълнение, защитата на научните данни не бива да възпрепятства прозрачността и достъпа до информация по отношение на оценката на безопасността на нови храни. Въпреки това правата на интелектуална собственост следва да бъдат зачитани. |
(34) |
Новите храни са подчинени на общите изисквания за етикетиране, установени в Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 март 2000 г. за сближаване на законодателството на държавите-членки относно етикетирането, представянето и рекламата на храните (20). В някои случаи при етикетирането може да е необходимо да се осигури допълнителна информация, по-специално във връзка с описанието на храната, нейния източник или условия на употреба. Следователно включването на нова храна в списъка на Общността може да налага специфични условия на употреба или задължения за етикетиране. |
(35) |
Регламент (ЕО) № 1924/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. относно хранителни и здравни претенции за храните (21) хармонизира разпоредбите в държавите-членки, които са свързани с хранителните и здравните претенции. Следователно претенции по отношение на нови храни следва да се предявяват само в съответствие с този регламент. Ако един заявител желае дадена нова храна да носи определена здравна претенция, която трябва да бъде разрешена съгласно член 17 или 18 от Регламент (ЕО) № 1924/2006, и когато заявленията за новата храна и за здравната претенция включват искане за защита на данни относно обект на право на собственост, периодите на защита на данните следва да започнат едновременно и да текат успоредно, ако заявителят поиска това. |
(36) |
По отношение на оценката и управлението на безопасността на традиционни храни от трети държави, е необходимо да се вземат под внимание данните за установена история на безопасна употреба в третите държави на произход. Данните за установена история на безопасна употреба на храната не трябва да включват видове употреба, различни от хранителната, или такива, които не са свързани с обичайното хранене. Ако държавите-членки и/ или Органът не са представили обосновани възражения относно безопасността на базата на научни доказателства, като например данни за неблагоприятни ефекти върху здравето, пускането на храната на пазара на Общността ще бъде позволено след уведомяване за това намерение , при условие че не съществуват възражения от етична гледна точка . |
(37) |
В обосновани случаи следва да бъде направена консултация с Европейската група по етика в науката и новите технологии (ЕГЕ), създадена с Решение на Комисията от 16 декември 1997 г. (SEC(97) 2404) ▐ с оглед на получаване на съвети по етични въпроси във връзка с използването на нови технологии и с пускането на пазара на нови храни. |
(38) |
Нови храни, пуснати на пазара на Общността съгласно Регламент (ЕО) № 258/97, следва да продължат да бъдат продавани на пазара. Нови храни, разрешени в съответствие с Регламент (ЕО) № 258/97, следва да бъдат включени в списъка на Общността за нови храни, създаден с настоящия регламент. Освен това заявления, подадени съгласно Регламент (ЕО) № 258/97, по отношение на които първоначалният доклад за оценка, предвиден съгласно член 6, параграф 3 от същия регламент, все още не е препратен на Комисията, както и във всички случаи, когато се изисква допълнителен доклад за оценка в съответствие с член 6, параграф 3 или 4 от същия регламент преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, следва да се считат за заявления съгласно настоящия регламент. Когато се изисква да се даде становище, Органът и държавите-членки следва да вземат предвид резултата от първоначалния доклад. Други искания, внесени съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 258/97 преди датата на прилагане на настоящия регламент, следва да се обработват съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) № 258/97. |
(39) |
Тъй като целите на действията, които трябва да се предприемат, не могат да бъдат постигнати от държавите-членки и следователно могат да бъдат постигнати по-добре на общностно ниво, Общността може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора. В съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в същия този член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели. |
(40) |
Държавите-членки следва да определят правилата за санкции, които да се прилагат за нарушения на разпоредбите на настоящия Регламент и да вземат всички необходими мерки за гарантиране на тяхното прилагане. Предвидените санкции следва да бъдат ефективни, пропорционални и разубеждаващи. |
(41) |
Мерките, необходими за прилагането на настоящия регламент, следва да бъдат приети в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (22). |
(42) |
По-специално, на Комисията следва да се предоставят правомощия да създаде критериите, според които за храните може да се приеме, че са били използвани за човешка консумация в значителна степен в рамките на Общността преди 15 май 1997 г. Тъй като тези мерки са от общ характер и са предназначени да допълнят настоящия регламент чрез добавяне на нови несъществени елементи, те следва да бъдат приети в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, предвидена в член 5а от Решение 1999/468/ЕО. |
(43) |
Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (23) определя общи правила за осъществяване на официален контрол за проверка на съответствието със законодателството в областта на храните. Следователно държавите-членки трябва да извършват официален контрол в съответствие с Регламент (ЕО) № 882/2004, за да наложат спазването на настоящия регламент, |
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Глава I
Уводни разпоредби
Член 1
Предмет
Настоящият регламент установява хармонизирани правила за пускане на нови храни на пазара на Общността с оглед осигуряване на високо равнище на опазване на живота и здравето на хората, здравето и доброто състояние на животните, околната страна и интересите на потребителите , като същевременно се гарантира прозрачност и ефективното функциониране на вътрешния пазар и се насърчава новаторството в хранително-вкусовата промишленост .
Член 2
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за пускането на нови храни на пазара на Общността.
2. Освен ако не е предвидено друго, настоящият Регламент не се прилага за:
а) |
храни, когато и доколкото те се използват като:
|
б) |
храни, попадащи в обсега на Регламент (ЕО) № 1829/2003. |
в) |
храни, добити от клонирани животни и техните потомства. Преди изтичането на … (24) Комисията представя законодателно предложение за забрана на пускането на пазара в Общността на храни, добити от клонирани животни и техните потомства. Предложението следва да бъде предадено на Европейския парламент и на Съвета. |
3. Независимо от параграф 2, настоящият регламент се прилага за добавки в храните, ензими в храните, ароматизанти и някои хранителни съставки с ароматизиращи свойства, за които се прилага нов производствен процес, неизползван преди 15 май 1997 г., което води до значителни промени в състава или структурата на храната, като например посредством използване на нанотехнологии.
4. Когато е необходимо, може да се определи дали даден вид храна попада в приложното поле на настоящия регламент, в съответствие с процедурата по регулиране с контрол , посочена в член 20, параграф 3. Когато е възможно дадена нова храна да окаже въздействие върху човешкия организъм, сравнимо с въздействието на лекарствен продукт, Комисията изисква от Европейската агенция за оценка на лекарствените продукти (EMEA) становище дали тази храна попада в обхвата на Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета (25).
Член 3
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, формулирани в Регламент (ЕО) № 178/2002.
2. Прилагат се и следните определения:
а) |
„нова храна“ означава:
|
б) |
„традиционна храна от трета държава“ означава естествена, не специално създадена нова храна с данни за установена история на безопасна употреба на храната в трета страна, което означава, че въпросната храна е била и продължава да бъде част от обичайното хранене от най-малко 25 години преди … (26) за голяма част от населението на страната; |
в) |
„данни за установена история на безопасна употреба“ означава, че безопасността на въпросната храна е потвърдена с данни за нейния състава, за опита при и за продължилата поне 30 години употреба в обичайното хранене при голяма част от населението на дадена страна. |
г) |
„клонирани животни“: животни, създадени чрез безполов, изкуствен метод на размножаване с цел създаване на генетично идентично или почти идентично копие на отделно животно; |
д) |
„потомства на клонирани животни“: животни, създадени чрез полово размножаване, като поне един родител е клонирано животно; |
е) |
„специално създаден наноматериал“: всеки специално произведен материал с размер 100 nm или по-малък и съставен от дискретни функционални части, вътрешно или на повърхността, много от които имат размер 100 nm или по-малък, включително структури, агломерати или агрегати, които могат да имат размери, надвишаващи 100 nm, но които запазват свойствата, характерни за наномащаба. Свойствата, характерни за наномащаба, включват:
|
3. Поради различните определения за наноматериали, публикувани от различни институции на международно равнище, и непрестанното техническо и научно развитие в областта на нанотехнологиите, Комисията коригира и адаптира параграф 2, буква е) в съответствие с научния и технически напредък и с определенията, които впоследствие са били съгласувани на международно равнище. Тази мярка, предназначена да измени несъществени елементи на настоящия регламент, се приема съгласно процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3.
Член 4
Събиране на информация за класификацията на дадена нова храна
1. Комисията ▐ да събира информация от държавите-членки и/или от бизнес оператори на храни или от всяка друга заинтересована страна , за да определи до каква степен една храна попада в обсега на настоящия регламент. Държавите-членки, икономическите оператори и другите заинтересовани страни предават на Комисията информация относно степента, до която една храна е била използвана за човешка консумация в рамките на Общността пред 15 май 1997 г.
2. Комисията публикува тези данни и заключенията, направени въз основа на събраната информация и неповерителните данни, които ги подкрепят.
3. Мерките за прилагане във връзка с подхода за действия в случаи, в които Комисията не разполага с информация относно използването за човешка консумация преди 15 май 1997 г., които целят да изменят несъществени елементи от настоящия Регламент, като, наред с другото, го допълват, се приемат в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3, най-късно … (27)
4. Мерки за прилагане за изпълнението на параграф 1, които са предназначени да изменят несъществени елементи от настоящия регламент, inter alia чрез неговото допълване, могат да бъдат приети в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3.
Глава II
Изисквания и включване в списъка на Общността на нови храни
Член 5
Списък на Общността на нови храни
Само нови храни, включени в списъка на Общността на нови храни („списък на Общността“), могат да бъдат пускани на пазара. Списъкът на Общността се публикува и поддържа на страница на уебсайта на Комисията, определена за тази цел и достъпна за обществеността.
Член 6
Забрана на нови храни, които не отговарят на изискванията
Нови храни не се пускат на пазара, ако не отговарят на разпоредбите на настоящия регламент.
Член 7
Условия за включване в списъка на Общността
1. Нова храна може да бъде включена в списъка на Общността, само ако отговаря на следните условия:
а) |
тя не създава, на базата на налични научни доказателства, безпокойство за безопасността на потребителя и на животните, което означава, че при оценяването на риска ще бъдат взети предвид кумулативни и синергични въздействия, както и възможни противоположни въздействия върху определени групи от населението ; |
б) |
не подвежда потребителя ▐; |
в) |
в случаите, когато тя е предназначена да замени друга храна, не се различава от тази храна по такъв начин , че нормалната й консумация да бъде неблагоприятна за храненето на потребителя. |
г) |
становището на Европейската агенция за околна среда по въпроса, до каква степен производственият процес и нормалната консумация се отразяват неблагоприятно на околната среда, се взема предвид при оценката; |
д) |
становището на Европейската група за етика в науката и новите технологии по въпроса, до каква степен съществуват възражения от етична гледна точка, се взема предвид при оценката; |
е) |
нова храна, която може да има противоположно въздействие върху определени групи от населението ще получават разрешение само след прилагането на специфични мерки за предотвратяване на неблагоприятни въздействия; |
ж) |
ако безопасната употреба го изисква, ще бъдат определени максимални нива на приемане на дадена нова храна като такава или като част от друго хранително вещество или категория хранителни вещества; |
з) |
направена е оценка на кумулативното въздействие на новите храни, използвани в различни хранителни вещества или категории от хранителни вещества. |
2. Храни, за производството на които са приложени процеси, изискващи специфични методи за оценка на риска (например храни, произведени с помощта на нанотехнологии), не могат да бъдат включени в списъка на Общността, докато не бъдат одобрени за използване такива методи и докато адекватната оценка за тяхната безопасност въз основа на тези методи не е показала, че употребата на въпросната храна е безопасна.
3. Дадена нова храна може да бъде включена в списъка на Общността само ако е налице експертиза на компетентния орган относно сигурността за здравето на въпросната храна.
В списъка на Общността не се включват храни от клонирани животни или техните потомства.
4. В случай на съмнение, например поради недостатъчна научна сигурност или липса на информация, се прилага принципът на предохранителните мерки и въпросната храна не се включва в списък на Общността.
Член 8
Съдържание на списъка на Общността
1. Списъкът на Общността се актуализира в съответствие с процедурата, определена в Регламент (ЕО) № 1331/2008 и Комисията го публикува на интернет страниците на Общността, които са предназначени за тази цел .
2. Вписването на нова храна в списъка на Общността включва :
а) |
спецификация на храната ▐; |
б) |
предвидената употреба на храната; |
в) |
условията на употреба ▐; |
г) |
датата на вписване на новата храна в списъка на Общността и датата на получаване на разрешение; |
д) |
името и адресът на заявителя; |
е) |
датата на и резултатите от последната инспекция съгласно изискванията за надзор, посочени в член 13; |
ж) |
факта, че вписването се основава на новоразработено научно доказателство и/или данни, предмет на право на собственост, които са защитени в съответствие с член 15; |
з) |
факта, че новата храна може да бъде пусната на пазара само от заявителя, определен в буква д), освен ако последващ заявител получи разрешение за храната без оглед на данните, предмет на право на собственост, за първоначалния заявител. |
3. За всички нови храни се изисква наблюдение след пускането на пазара. Всички нови храни, които са били разрешени за пускане на пазара следва да се преразгледат след пет години, както и когато се появят повече научни доказателства. В контекста на наблюдението специално внимание следва да се обърне на онези категории от населението, които ползват най-много диетични храни.
4. В случаите, посочени в член 2, параграф 3, се прилага съвместната процедура, независимо от досегашното използване или разрешаване на веществото, за чието производство е използван обичаен производствен процес.
5. Когато дадена нова храна е вещество, свързано с рискове при прекомерната му консумация, разрешението за него следва да се издаде заедно с максимално допустимо съдържание в определени храни или категории от храни.
6. Всички съставки, присъстващи под формата на наноматериали, се обозначават ясно в списъка на съставките. Имената на тези съставки биват следвани от думата „нано“ в скоби.
7. Продукти, произведени от животни, хранени с генетично модифицирани фуражи трябва да бъдат етикетирани с думите „произведено от животни, хранени с генетично модифицирани фуражи“.
8. Актуализирането на списъка на Общността се решава в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3.
║
9. Преди изтичането на периода, посочен в член 15, списъкът на Общността се актуализира, за да изменят несъществени елементи от този регламент, в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3, ║ така че, при условие че разрешената храна отговаря на условията, предвидени в настоящия регламент, специфичните данни, посочени в параграф 2, буква ж) от настоящия член, ║ не се включват повече.
10. За целите на актуализиране на списъка на Общността чрез вписване на нова храна, когато новата храна не се състои от и не съдържа храна, подлежаща на защита на информацията съгласно член 15, и
а) |
новата храна е равностойна на съществуващите храни по отношение на състава, на обмяната на вещества и на равнището на нежелателните вещества, или |
б) |
новата храна се състои или съдържа храна, одобрена преди това за използване като храна в Общността, и когато новата предвидена употреба може разумно да се очаква, че няма да увеличи значително приема от стана на потребителите, включително такива от уязвимите групи, |
процедурата по уведомяване, посочена в член 10 от настоящия регламент, се прилага mutatis mutandis чрез дерогация от член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1331/2008].
Член 9
Етикетиране на новите храни и новите хранителни съставки
Без да се засягат разпоредбите и изискванията, посочени в Директива 2000/13/ЕО, всички специфични данни за новите храни трябва да са посочени и обозначени на етикетите, за да се гарантира добро информиране на потребителя:
а) |
всяка нова храна, която се предлага на пазара, се продава с ясно различима, точна, четлива и лесноразбираема етикетировка, посочваща, че става въпрос за нова храна; |
б) |
всички характеристики или качества на новите храни като състав, хранителна стойност и правилна употреба се посочват по ясен, точен, четлив и лесноразбираем начин върху опаковката на продукта; |
в) |
наличието на ново хранително вещество или нова хранителна съставка, които заместват дадено вещество или съставка в храна, независимо дали е заменена или не от нова храна, се отбелязва върху етикетировката по ясен, точен, четлив и лесноразбираем начин. |
В случай че нова храна съдържа вещество, което при прекомерна употреба може да представлява висок риск за човешкото здраве, потребителят трябва да бъде информиран за това чрез ясно, точно и четливо етикетиране на опаковката на продукта.
Член 10
Традиционна храна от трета държава
1. Бизнес оператор на храни, който възнамерява да пусне традиционна храна от трета държава на пазара на Общността, уведомява за това Комисията, като посочва наименованието на храната, нейния състав и страна на произход.
Уведомлението се придружава от документирани данни, показващи установена история на безопасна употреба в която и да е трета държава.
2. Комисията предава незабавно уведомлението, включително представяне на данни за установения опит с безопасната употреба на храната, посочена в параграф 1, на държавите-членки и на Органа и го поставя за публичен достъп на своята уебстраница .
3. В рамките на четири месеца от датата, на която уведомлението, предвидено в параграф 1, е предадено от Комисията в съответствие с параграф 2, държава-членка и Органът могат да информират Комисията, че имат обосновани възражения относно безопасността на базата на научни доказателства, срещу пускането на пазара на засегнатата традиционна храна.
В този случай храната не се пуска на пазара на Общността и се прилагат членове от 5 до 8. Нотификацията, както е посочено в параграф 1 от настоящия член, се счита за заявление, ║ посочено в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1331/2008. По избор заявителят може да избере да оттегли уведомлението.
Съобразно с това, Комисията уведомява без ненужно забавяне и по ясен начин въпросния бизнес оператор на храни най-късно в рамките на пет месеца от датата на уведомлението, предвидено в параграф 1.
4. Ако не са представени обосновани възражения относно безопасността, базирани на научни доказателства, и на засегнатия бизнес оператор на храни не е съобщена информация във връзка с това в съответствие с параграф 3, традиционната храна може да се пусне на пазара на Общността след пет месеца от датата на уведомлението в съответствие с параграф 1.
5. Комисията публикува списък на традиционните храни от трети страни, които могат да бъдат пуснати на пазара на Общността, в съответствие с параграф 4 в отделен раздел на интернет страницата на Комисията. Тази страница е достъпна и свързана със страницата на списъка на Общността за нови храни, посочен в член 5.
6. Преди … (28) се приемат подробни правила за прилагането на настоящия член, ║ предназначени да изменят несъществени елементи от настоящия регламент, inter alia чрез неговото допълване, ▐ в съответствие с процедурата по регулиране с контрол, посочена в член 20, параграф 3.
Член 11
Технически насоки
Без да се засягат разпоредбите на член 9, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1331/2008 и преди … (28), когато е уместно, Комисията, в тясно сътрудничество с Органа, икономическите оператори в производството на храни и малките и средни предприятия, предоставя технически насоки и инструменти за подпомагане на бизнес операторите на храни, и особено малки и средни предприятия, в изготвянето и подаването на заявления съгласно настоящия регламент. Препоръка 97/618/ЕО на Комисията от 29 юли 1997 г. относно научните аспекти и представянето на информация, необходима за подкрепа на заявленията за пускане на пазара на нови храни и нови хранителни съставки и подготвянето на начални доклади за оценка съгласно Регламент (ЕО) № 258/97 на Европейския парламент и на Съвета (29) може да се ползва от заявителите докато бъде заменена от преразгледани технически насоки, издадени в съответствие с настоящия член.
Техническите насоки и инструменти се публикуват най-късно … (30) на страница на уебсайта на Комисията, определена за тази цел и достъпна за обществеността.
Член 12
Становище на Органа
При оценяването на безопасността на нови храни Органът , на базата на изискванията, установени в член 6 :
а) |
проучва дали новата храна, независимо дали е предназначена или не да замени храна, вече предлагана на пазара, предизвиква някаква опасност от вредно въздействие или токсичност по отношение на човешкото здраве, при същевременно отчитане на последствията от всички нови свойства ; |
б) |
взема под внимание за традиционни храни от трета държава данните за установена история на безопасна употреба на храната. |
В случай на наличие на етични съображения допълнително към оценката на безопасността се изисква становище от Европейската група по етика в науката и новите технологии.
Член 13
Задължения на операторите на храни
1. Комисията налага изискване за наблюдение след пускането на пазара от съображения за безопасност на храните и в съответствие със становището на Органа. Това наблюдение се провежда пет години след датата, на която новата храна е включена в списъка на Общността, и взема под внимание аспекти на безопасността на храните, както и здравето на животните и хуманното отношение към тях, както и въздействието върху околната среда. Специално внимание се обръща на онези категории от населението, които ползват най-много диетични храни.
Изискванията за наблюдението се прилагат също така и към нови храни, които вече са пуснати на пазара, включително тези, които са били одобрени по опростената процедура („нотифициране“), предвидена в член 5 от Регламент (ЕО) № 258/97.
Държавите-членки назначават компетентен орган, който ще отговаря за наблюдението след пускането на пазара.
2. Производителят и икономическият оператор в производството на храни незабавно уведомяват Комисията за:
а) |
всяка нова научна или техническа информация, която би могла да повлияе оценяването на безопасността при употреба на новата храна; |
б) |
всяка забрана или ограничение, наложени от компетентния орган на всяка трета държава, в която новата храна се пуска на пазара. |
Всеки икономически оператори в областта на производството на храни уведомяват Комисията и компетентните органи на държавата-членка, в която осъществява дейността си, за всеки здравословен проблем, за който е бил информиран от потребители или организации за защита на потребителите.
Компетентният орган на държавата-членка докладва на Комисията в срок от три месеца след приключване на контрола. Най-късно една година след изтичането на петгодишния период, посочен в параграф 1, Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета.
3. С цел да се избегнат опитите върху животни, опитите върху гръбначни животни за целите на настоящия регламент се използват само като последва възможност. Използването на изпитания, за които не се правят опити с животни, както и интелигентните стратегии за изпитване се насърчават.
Член 14
Европейска група по етика и нови технологии
По целесъобразност Комисията може, по собствена инициатива или по искане на държава-членка, да проведе консултация с Европейската група по етика и нови технологии по етични въпроси, свързани с науката и новите технологии, които са с голямо етично значение.
Комисията прави публично достояние това становище на Европейската група по етика и нови технологии по етични въпроси.
Глава III
Общи разпоредби
Член 15
Защита на данните
1. По молба на заявителя, подкрепена с подходяща информация, която може да бъде проверена и е включена в документацията на заявлението, новоразработени научни доказателства и собствени научни данни, предоставени в подкрепа на заявленията,, не могат да бъдат използвани в ползва на друго заявление за период от пет години от датата на включване на новата храна в списъка на Общността без съгласието на заявителя , освен ако следващият заявител не се е съгласил с предишния заявител, че такава информация може да бъде използвана, и ако:
а) |
научните данни и друга информация са определени като предмет на права на собственост от предишния заявител в момента на подаването на предишното заявление; както и |
б) |
предишният заявител има изключителни права за позоваване върху данните, предмет на права на собственост, към момента на подаване на предишното заявление; както и |
в) |
новата храна не би могла да бъде разрешена без подаването на информацията, предмет на права на собственост, от страна на предишния заявител. |
2. Данните от изследователски проекти, заплатени частично или изцяло от ЕО и/или държавни институции, както и изследвания на риска или данни, свързани с изследване на риска като изследвания на храненето на животните, се публикуват заедно със заявлението и са достъпни за ползване от другите заявители.
3. С цел избягване на повтарянето на изследванията, които включват използването на гръбначни животни, на последващите заявители се разрешава да се позовават на изследвания, включващи гръбначни животни, и на други изследвания, които могат да предотвратят провеждането на опити върху животни. Притежателят на данните може да изиска съответно възнаграждение за използването на данните.
Член 16
Хармонизирана защита на данните
Независимо от разрешението за нова храна съгласно членове 7 и 14 от Регламент (ЕО) № 1331/2008 и от разрешението за здравни претенции съгласно членове 17, 18 и 25 от Регламент (ЕО) № 1924/2006, данните във връзка с разрешението и неговото публикуване в Официален вестник трябва да бъдат идентични, а периодите за защита на данните да текат едновременно, когато е заявено разрешение за нова храна и за здравна претенция за тази храна и когато защитата на данните съгласно разпоредбите на двата регламента е оправдана и е поискана от заявителя.
Член 17
Мерки за инспектиране и контрол
С цел осигуряване на съответствието с настоящия регламент официален контрол се провежда в съответствие с Регламент (ЕО) № 882/2004.
Член 18
Санкции
Държавите-членки определят правилата за санкции, които се налагат за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент и предприемат всички необходими мерки за гарантиране, че те се прилагат. Предвидените санкции следва да бъдат ефективни, пропорционални и разубеждаващи. Държавите-членки съобщават тези разпоредби на Комисията най-късно до дванадесет месеца и я уведомяват незабавно за всяко последващо изменение, което ги засяга.
Член 19
Привилегии на държавите-членки
1. Когато държава-членка, в резултат на нова информация или преоценка на съществуваща информация има подробни основания да счита, че използването на дадена храна или хранителна съставка, съответстваща на настоящия регламент, застрашава здравето на човека или околната среда, тази държава-членка може временно да ограничи или да преустанови на своята територия търговията и използването на въпросната храна или хранителна съставка. Тя незабавно информира за това другите държави-членки и Комисията, като представя основанията за своето решение.
2. Комисията в тясно сътрудничество с ЕОБХ проверява основанията, посочени в параграф 1, възможно по-скоро и взема подходящите мерки. Държавата-членка, която е взела решението, посочено в параграф 1, може да го поддържа до влизането на тези мерки в сила.
Член 20
Комитет
1. Комисията се подпомага от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, създаден съгласно член 58 от Регламент (ЕО) № 178/2002║.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилагат членове 5 и 7 от Решение 1999/468/ЕО, като се вземат предвид разпоредбите на член 8 от него.
Срокът, предвиден в член 5, параграф 6 от Решение 1999/468/ЕО, се определя на три месеца.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5а, параграфи от 1 до 4 и член 7 от Решение 1999/468/ЕО, като се вземат предвид разпоредбите на член 8 от него.
Член 21
Преразглеждане
1. Не по-късно от … (31) и в светлината на натрупания опит Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на настоящия регламент, и по-специално на членове 10 и 15 от него, придружен, когато е необходимо, от различни предложения.
2. Не по-късно от … (32) Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно всички аспекти на храните, произведени от животни, получени посредством методи на клониране, и от техните потомства, следван, при необходимост, от законодателни предложения.
Докладът и всички предложения се предоставят на разположение на обществеността.
Глава IV
Преходни и заключителни разпоредби
Член 22
Отмяна
Регламент (ЕО) № 258/97 се отменя, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 23
Създаване на списък на Общността
До … (33) най-късно Комисията изготвя списъка на Общността чрез вписване в този списък на новите храни, разрешени съгласно Регламент (ЕО) № 258/97 и които същевременно попадат в обсега на настоящия регламент съгласно членове 2 и 3 от него , включително всички съществуващи условия за разрешаване, ако е необходимо.
Член 24
Преходни мерки
Всяко заявление за пускане на пазара на нова храна, подадено до държава-членка съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 258/97, за което докладът за първоначалната оценка, предвиден в член 6, параграф 3 от същия регламент, все още не е бил представен на Комисията преди … (34), се счита за заявление съгласно настоящия регламент. Други искания, внесени съгласно член 3, параграф 4 и членове 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 258/97 преди … (34), се разглеждат съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) № 258/97.
▐
Член 25
Изменения на Регламент (ЕО) № 1331/2008
Регламент (ЕО) № 1331/2008 се изменя, както следва:
(1) |
Заглавието се заменя със следното: |
(2) |
В член 1, параграф 1, първо изречение се заменя със следното: „1. Настоящият Регламент установява обща процедура за оценка и издаване на разрешения (наричана по-нататък „общата процедура“) за добавките в храните, ензимите в храните, ароматизантите в храните и източници на ароматизанти в храните, използвани или предназначени за употреба в или върху храни и нови храни (наричани по-долу „вещества или продукти“), която да допринася за свободното движение на храни в рамките на Общността и за високо ниво на опазване на човешкото здраве и защита на интересите на потребителите.“. |
(3) |
В член 1 параграф 2 се заменя със следното: „2. Общата процедура урежда процедурните правила за актуализиране на списъците с вещества и продукти, чието предлагане на пазара е разрешено в Общността съгласно Регламент (ЕО) № 1333/2008, Регламент (ЕО) № 1332/2008, Регламент (ЕО) № 1334/2008 и Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета от … относно новите храни (по-долу наричани „секторни закони за храните“).“ |
(4) |
В член 1, параграф 3, член 2, параграфи 1 и 2, член 9, параграф 2, член 12, параграф 1 и в член 13 думата „вещество“ или „вещества“ се заменя с „вещество или продукт“ или с „вещества или продукти“. |
(5) |
Заглавието на член 2 се заменя със следното: „Общностен списък на вещества или продукти“. |
(6) |
В член 4 се добавя следният параграф: „3. Може да се изготви единствено заявление, свързано с вещество или продукт, за актуализиране на различните списъци на Общността, регулирани съгласно различни секторни закони за храните, доколкото заявлението отговаря на изискванията на всеки от секторните закони за храните.“ |
(7) |
В началото на член 6, параграф 1, се създава следното изречение: „В случай на научни основания за загриженост относно безопасността, се определя допълнителна информация във връзка с оценката на риска и се изисква от заявителя.“. |
Член 26
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага считано от … (35).
Въпреки това член 23 се прилага считано от … (36).
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в ║,
За Европейския парламент:
Председател
За Съвета:
Председател
(1) ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 81 .
(2) Позиция на Европейския парламент от 25 март 2009 г.
(3) ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1.
(4) Приети текстове, P6_TA(2008)0400.
(5) ОВ L 43, 14.2.1997 г., стр. 1. ║
(6) ОВ L 253, 21.9.2001 г., стр. 17.
(7) ОВ L 221, 8.8.1998 г., стр. 23.
(8) Вестник на Европейския орган за безопасност на храните (EFSA Journal) (2008 г.) 767, стр. 32.
(9) ОВ L 183, 12.7.2002 г., стр. 51.
(10) ОВ L 311, 28.11.2001 г., стр. 67.
(11) ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 16 .
(12) ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 34 .
(13) ОВ L 157, 24.6.1988 г., стр. 28. ║
(14) ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 7 .
(15) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1. ║.
(16) ОВ L 186, 30.6.1989 г., стр. 27. ║
║
(17) ОВ L 404, 30.12.2006 г., стр. 26.
(18) ОВ L 354, 31.12.2008 г., стр. 1 .
(19) ОВ L 358, 18.12.1986, стр. 1.
(20) ОВ L 109, 6.5.2000 г., стр. 29. ║
(21) ОВ L 404, 30.12.2006 г., стр. 9.
(22) ОВ L 184, 17.7.1999 г., стр. 23. ║
(23) ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1. ║
(24) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(25) ОВ L 136, 30.4.2004 г., стр. 1.
(26) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(27) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(28) Шест месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(29) ОВ L 253, 16.9.1997 г., стр. 1.
(30) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(31) Три години и шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(32) Една година след датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(33) Шест месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(34) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(35) Шест месеца след датата на публикуване на настоящия регламент.
(36) Датата на влизане в сила на настоящия регламент.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/255 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Вещества, които разрушават озоновия слой (преработена версия) ***I
P6_TA(2009)0172
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вещества, които разрушават озоновия слой (преработена версия) (COM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD))
2010/C 117 E/47
(Процедура на съвместно вземане на решение – преработка)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Европейския парламент и до Съвета (COM(2008)0505),
като взе предвид член 251, параграф 2 и членове 133 и 175, параграф 1 от Договора за ЕО, съгласно които предложението му е представено от Комисията (C6-0297/2008),
като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 28 ноември 2001 г. относно по-структурирано използване на техниката за преработване на нормативни актове (1),
като взе предвид писмото от 17 декември 2008 г. от Комисията по правни въпроси до Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните в съответствие с член 80а, параграф 3 от правилника,
като взе предвид становището на Комисията по правни въпроси по предложеното правно основание,
като взе предвид членове 80а и 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните и становището на Комисията по правни въпроси (A6-0045/2009),
A. |
като има предвид, че съгласно становището на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията въпросното предложение не съдържа никакви изменения по същество освен тези, които са идентифицирани като такива в предложението, и че по отношение кодификацията на непроменените разпоредби на предишните актове с въпросните изменения предложението се свежда до обикновена кодификация на съществуващите актове, без промяна по същество; |
1. |
Одобрява предложението на Комисията, както е адаптирано към препоръките на консултативната работна група на правните служби на Европейския парламент, Съвета и Комисията, както е изменено по-долу; |
2. |
Призовава Комисията да се отнесе до него отново, в случай че възнамерява да внесе съществени промени в това предложение или да го замени с друг текст; |
3. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
(1) ОВ C 77, 28.3.2002 г., стр. 1.
Сряда, 25 март 2009 г.
P6_TC1-COD(2008)0165
Позиция на Европейския парламент, приета на първо четене на 25 март 2009 г. с оглед приемането на Регламент (ЕО) № …/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно вещества, които нарушават озоновия слой (преработена версия)
(Тъй като беше постигнато споразумение между Парламента и Съвета, позицията на Парламента на първо четене съответства на окончателния законодателен акт, Регламент (ЕО) № 1005/2009.)
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/256 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Икономическо партньорство между ЕО и Карифорум ***
P6_TA(2009)0183
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за решение на Съвета за сключване на Споразумение за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга (5211/2009 – COM(2008)0156 – C6-0054/2009 – 2008/0061(AVC))
2010/C 117 E/48
(Процедура на одобрение)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението за решение на Съвета за сключване на Споразумение за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга (COM(2008)0156),
като взе предвид Споразумението за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга (5211/2009),
като взе предвид искането за одобрение, внесено от Съвета съгласно член 57, параграф 2, член 133, параграфи 1 и 5, и член 181 от Договора за ЕО, във връзка с член 300, параграф 3, алинея втора от него (C6-0054/2009),
като взе предвид член 75 и член 83, параграф 7, от своя правилник,
като взе предвид препоръката на Комисията по международна търговия и становището на Комисията по развитие (A6-0117/2009),
1. |
Дава своето одобрение за сключването на споразумението; |
2. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Европейския парламент на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите-членки и на държавите от Карифорум. |
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/257 |
Сряда, 25 март 2009 г.
Споразумение за икономическо партньорство между EO и Кот д'Ивоар ***
P6_TA(2009)0184
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 25 март 2009 г. относно предложението за решение на Съвета за сключване на Етапно споразумение за икономическо партньорство между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Кот д'Ивоар, от друга (5535/2009 – COM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC))
2010/C 117 E/49
(Процедура на одобрение)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението за решение на Съвета (COM(2008)0439),
като взе предвид Временното споразумение за икономическо партньорство между Кот д'Ивоар, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна (5535/2009),
като взе предвид искането за одобрение, внесено от Съвета съгласно членове 133 и 181, във връзка с втора алинея от член 300, параграф 3 от Договора за ЕО (C6-0064/2009),
като взе предвид член 75 и член 83, параграф 7 от своя правилник,
като взе предвид препоръката на Комисията по международна търговия и становището на Комисията по развитие (A6-0144/2009),
1. |
Дава своето одобрение за сключване на споразумението; |
2. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета, Комисията, и на правителствата и на парламентите на държавите-членки и Кот д'Ивоар. |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
6.5.2010 |
BG |
Официален вестник на Европейския съюз |
CE 117/258 |
Четвъртък, 26 март 2009 г.
Разпределяне на храна на най-нуждаещите се лица в Общността *
P6_TA(2009)0188
Законодателна резолюция на Европейския парламент от 26 март 2009 г. относно предложението за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1290/2005 относно финансирането на Общата селскостопанска политика и Регламент (ЕО) № 1234/2007 за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) по отношение на разпределянето на храна на най-нуждаещите се лица в Общността (COM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS))
2010/C 117 E/50
(Процедура на консултация)
Европейският парламент,
като взе предвид предложението на Комисията до Съвета (COM(2008)0563),
като взе предвид член 37 от Договора за ЕО, съгласно който Съветът се е консултирал с Парламента (C6-0353/2008),
като взе предвид член 51 от своя правилник,
като взе предвид доклада на Комисията по земеделие и развитие на селските райони и становището на Комисията по регионално развитие (A6-0091/2009),
1. |
Одобрява предложението на Комисията във вида, в който е изменено; |
2. |
Призовава Комисията да промени съответно своето предложение съгласно член 250, параграф 2 от Договора за ЕО; |
3. |
Призовава Съвета да уведоми Парламента, ако възнамерява да се отклони от текста, одобрен от Парламента; |
4. |
Изисква Съвета отново да се допита до Парламента, ако възнамерява съществено да измени предложението на Комисията; |
5. |
Възлага на своя председател да предаде позицията на Парламента съответно на Съвета и на Комисията. |
ТЕКСТ, ПРЕДЛОЖЕН ОТ КОМИСИЯТА |
ИЗМЕНЕНИЕ |
||||
Изменение 1 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 1 |
|||||
|
|
||||
Изменение 2 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 2 |
|||||
|
|
||||
Изменение 3 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 5 |
|||||
|
|
||||
Изменение 4 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 6 |
|||||
|
|
||||
Изменение 5 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 7 |
|||||
|
заличава се |
||||
Изменение 7 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Съображение 9 |
|||||
|
|
||||
Изменение 8 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 1 |
|||||
1. Предоставят се продукти от интервенционните складове или закупени на пазара хранителни продукти, за да може храната да бъде разпределена на най-нуждаещите се лица в Общността посредством организации, определени от държавите-членки. |
1. Предоставят се продукти от интервенционните складове или закупени на пазара хранителни продукти с произход от Общността , като се предпочитат пресни хранителни продукти, произведени на място, за да може храната да бъде разпределена на най-нуждаещите се лица в Общността посредством организации, определени от държавите-членки. |
||||
Хранителни продукти се закупуват на пазара само когато не са налице интервенционни складове, подходящи за схемата за разпределяне на храна. |
Хранителни продукти с произход от Общността се закупуват на пазара само когато не са налице интервенционни складове, подходящи за схемата за разпределяне на храна. |
||||
Изменение 9 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 2 |
|||||
2. Държавите-членки, които желаят да участват в схемата уведомяват Комисията за национални програми за разпределяне на храна , които съдържат искания за количествата от хранителни продукти за разпределяне в рамките на тригодишен период и друга подходяща информация. |
2. Държавите-членки, които желаят да участват в схемата, уведомяват Комисията за национални програми за предоставяне на хранителни помощи , които съдържат подробности за техните основни характеристики и цели, засегнатите организации, исканията за количествата от хранителни продукти за разпределяне в рамките на тригодишен период и друга подходяща информация. |
||||
Изменение 10 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 3 – алинея 2 |
|||||
В тригодишния план се посочва годишното финансово разпределяне от страна на Общността по държави-членки и минималния годишен финансов принос на държавите-членки , определен от Комисията в съответствие с методология, посочена в правилата за изпълнение, приети в съответствие с член 43, буква ж). Разпределянето за втората и третата година от програмата са показателни. Държавите-членки, които участват в схемата потвърждават всяка година исканията, посочени в параграф 2. Всяка следваща година Комисията решава въз основа на тези потвърждения относно окончателното разпределяне в рамките на заделените бюджетни кредити. |
В тригодишния план се посочва годишното финансово разпределяне от страна на Общността по държави-членки, определено от Комисията в съответствие с методология, посочена в правилата за изпълнение, приети в съответствие с член 43, буква ж). Разпределянето за втората и третата година от програмата е индикативно. Държавите-членки, които участват в схемата, потвърждават всяка година исканията, посочени в параграф 2. Всяка следваща година Комисията решава въз основа на тези потвърждения относно окончателното разпределяне в рамките на заделените бюджетни кредити. |
||||
Изменение 11 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 4 - алинея 3а (нова) |
|||||
|
Тези организации поставят информационна табела на мястото на разпределяне, съответно стикер в случай на подвижни пунктове за разпределяне, на които се посочва, че организациите са получатели по програмата на Общността за разпределяне на хранителни помощи. Това съобщение е средство за уведомяване на бенефициерите, че получават подкрепа от Общността. |
||||
Изменение 12 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 5 – буква б |
|||||
|
|
||||
Изменение 13 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 6 – алинея 1 – буква б |
|||||
|
|
||||
Изменение 14 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 6 – алинея 2 – буква б |
|||||
|
|
||||
Изменение 15 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 6 а (нов) |
|||||
|
6а. Държавите-членки определят горна граница за общата сума на разходите за транспорт и съхранение и административните разходи (включително разходите за комуникация), съответстваща на определен процент от стойността на закупените или заменени продукти, като при необходимост се вземат предвид местните особености. Държавите-членки разпределят финансовата рамка между тези три разходни позиции. Неизползваните средства от тази рамка могат да бъдат предназначени за закупуване на хранителни продукти. |
||||
Изменение 16 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 7 – алинея 1 |
|||||
7. Общността съфинансира допустимите разходи по схемата. |
7. Общността финансира допустимите разходи по схемата. |
||||
Изменение 17 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 7 – алинея 2 – уводна част |
|||||
Размерът на съфинансиране от страна на Общността не надвишава: |
заличава се |
||||
Изменение 18 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 7 – алинея 2 – буква а |
|||||
|
заличава се |
||||
Изменение 19 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 1 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 27 – параграф 7 – алинея 2 – буква б |
|||||
|
заличава се |
||||
Изменение 20 |
|||||
Предложение за регламент – акт за изменение Член 2 – параграф 3 Регламент (ЕО) № 1234/2007 Член 184 – параграф 9 |
|||||
|
|
(1) ОВ L 243, 6.9.2006 г., стр. 47.