ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 17.11.2021
COM(2021) 706 final
2021/0366(COD)
Предложение за
РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
за предоставянето на пазара на Съюза, както и за износа от Съюза на определени стоки и продукти, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 995/2010
(текст от значение за ЕИП)
{SEC(2021) 395 final} - {SEC(2021) 396 final} - {SWD(2021) 325 final} - {SWD(2021) 326 final} - {SWD(2021) 327 final} - {SWD(2021) 328 final} - {SWD(2021) 329 final}
ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
•Основания и цели на предложението
Обезлесяването и влошаването на състоянието на горите напредват с обезпокоителни темпове, като задълбочават изменението на климата и загубата на биологично разнообразие. Основната причина за обезлесяването и влошаването на състоянието на горите е разрастването на площта на земеделската земя, използвана за отглеждане на едър рогат добитък и производство на стоки като дървен материал, палмово масло, соя, какао или кафе. Нарастването на световното население и растящото търсене на селскостопански продукти, особено от животински произход, се очаква да увеличат търсенето на земеделска земя и да окажат допълнителен натиск върху горите, докато променящите се климатични тенденции ще засегнат производството на храни, което налага преминаване към устойчиво производство, което не води до по-нататъшно обезлесяване и влошаване на състоянието на горите.
ЕС е значим потребител на стоки, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, и не разполага с конкретни и ефективни правила за ограничаване на приноса си към тези явления. Поради това целта на настоящата инициатива е да се ограничат обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, предизвиквани от потреблението и производството в ЕС. Това на свой ред се очаква да намали емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие в световен мащаб. Инициативата има за цел да се сведе до минимум потреблението на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите, и да се увеличат търсенето и търговията в ЕС със законосъобразни и несвързани с обезлесяване стоки и продукти.
•Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката
Предложението беше обявено за първи път в Съобщението от 2019 г. относно засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб (наричано по-нататък „Съобщението от 2019 г.“), в което Комисията пое ангажимент да „извърши оценка на допълнителните регулаторни и нерегулаторни мерки, обхващащи търсенето, за да се гарантират равни условия за веригите на доставки, които не са свързани с обезлесяване, и широка информираност относно тяхното значение, като целта е да се увеличи прозрачността на тези вериги и да се сведе до минимум рискът от обезлесяване и деградация на горите, засягащи вноса на стоки в ЕС“. Този ангажимент впоследствие беше потвърден в Европейския зелен пакт, както и в Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и Стратегията „От фермата до трапезата“, като в последните две беше обявено съответно законодателно предложение, планирано за 2021 г. Предложението е неразделна част от общите цели на Европейския зелен пакт и всички инициативи, разработени в неговата рамка, и е съгласувано с тях. По-конкретно, то допълва другите мерки, предложени в Съобщението от 2019 г., а именно: 1) работа в партньорство с държавите производители с цел премахване на първопричините за обезлесяването и насърчаване на устойчивото управление на горите и 2) международно сътрудничество с държавите — основни потребители с цел свеждане до минимум на изместването на въглеродни емисии и насърчаване на приемането на сходни мерки, за да се избегне пускането на пазара на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите.
Ето защо Комисията ще продължи да работи в партньорство с държавите производители, като предлага нови видове подкрепа и стимули във връзка с опазването на горите, подобряването на управлението и правата на земевладение, засилване на правоприлагането и насърчаване на устойчиво управление на горите, устойчиво на изменението на климата селско стопанство, устойчиво интензифициране и диверсификация, агроекология и агролесовъдство.
В съществуващата законодателна рамка на ЕС обезлесяването е разгледано само частично. Планът за действие на ЕС за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (FLEGT) от 2003 г. представлява основната политика на ЕС за борба с незаконната сеч и свързаната с нея търговия. Макар че в Плана за действие за FLEGT са взети предвид незаконната сеч и свързаната с нея търговия, в него не е разгледано самото обезлесяване. Основен елемент от Плана за действие за FLEGT е доброволна схема за гарантиране на вноса в ЕС само на законно добит дървен материал от държави, които се съгласяват да участват в тази схема. Вътрешната правна уредба на ЕС във връзка с тази схема е Регламентът за прилагане на законодателството в областта на горите, управлението и търговията (Регламентът за FLEGT), с който се установява схема на разрешителни, представляваща основата за споразуменията за доброволно партньорство относно FLEGT. Друг основен елемент на Плана за действие за FLEGT е Регламентът на ЕС за дървения материал (РЕСДМ), в който се налага забрана за пускане на пазара на ЕС на незаконно добит дървен материал и изделия от такъв дървен материал и се определят задълженията на операторите, които пускат на пазара дървен материал за първи път. Както Регламентът за FLEGT, така и РЕСДМ бяха подложени на проверка за пригодност и вариантите на политиката, предложени в настоящия регламент, се основават и на констатациите от тази проверка за пригодност.
Въз основа на опита и поуките, придобити в контекста на Плана за действие за FLEGT и Регламента за FLEGT, Комисията ще установи по целесъобразност партньорства в областта на горите със съответните държави партньори. Основната цел на партньорствата в областта на горите ще бъде опазването, възстановяването и/или осигуряването на устойчиво използване на горите по всеобхватен и интегриран начин с цел изпълнение на приоритетите на Европейския зелен пакт, както и на целите на ЕС в областта на сътрудничеството за развитие, като например намаляване на бедността, добро управление, права на човека. С тях ще се насърчават управлението на горите и реформите на политиката с цел постигане на устойчиво управление на горите и допринасяне за спирането на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите.
•Съгласуваност с други политики на Съюза
В Съобщението от 2019 г. е определена общата цел за опазване и подобряване на здравето на съществуващите — особено първичните — гори, както и за увеличаване на устойчивото горско покритие в световен мащаб и неговото биологично разнообразие. В контекста на Европейския зелен пакт настоящото законодателно предложение и други мерки за избягване или свеждане до минимум на пускането на пазара на ЕС на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите, се характеризират като важни за постигането на техните цели както в стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., така и в стратегията „От фермата до трапезата“. Други важни инициативи включват например съобщението „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС — към по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони до 2040 г.“.
В новата стратегия на ЕС за горите се потвърждава, че с мерките, вече набелязани в Съобщението от 2019 г., е положена основната рамка за действията на ЕС в световен мащаб, включително настоящата законодателна инициатива, и те ще бъдат надлежно и последователно вземани под внимание при определянето на националните политики.
С настоящия регламент ще бъде допълнена законодателната инициатива относно устойчивото корпоративно управление (УКП), която има за цел да подобри регулаторната рамка на ЕС в областта на дружественото право и корпоративното управление. Инициативата за УКП се основава на хоризонтален подход за преодоляване на неблагоприятните въздействия върху правата на човека и върху околната среда, които оказват влияние върху поведението на дружествата при собствените им дейности и във веригите им за създаване на стойност. Докато чрез режима за УКП ще се разглеждат стопанските дейности и веригите за създаване на стойност като цяло, подходът към обезлесяването е съсредоточен върху конкретни продукти и вериги на доставки на продукти. Поради това, макар че двете инициативи биха могли да имат общи цели и взаимно да се подкрепят, специфичните им цели се различават.
Планирано е задължението за надлежна проверка в рамките на инициативата за УКП да се прилага за редица големи дружества от ЕС в различни сектори (като за някои средни предприятия е предвиден по-целенасочен режим), а също и да бъдат обхванати и дружества извън ЕС. Законодателната инициатива относно обезлесяването има много конкретна цел да се ограничи пускането на пазара на ЕС на продукти, свързан с обезлесяване, и нейните изисквания в определени области ще бъдат по-конкретни в сравнение с общите задължения в рамките на инициативата за УКП. Тя включва и забрана, приложима за всички оператори, които пускат съответните продукти на пазара, включително дружества от ЕС и дружества извън ЕС, независимо от тяхната правна форма и размер. В случаите, когато изискванията на инициативата за УКП надхвърлят изискванията на регламента относно обезлесяването, те се прилагат съвместно.
Настоящата инициатива няма да бъде конкретно насочена към финансовия сектори и инвестициите. Съществуващите инициативи в областта на устойчивите финанси, например прилагането на Регламента за таксономията на ЕС и бъдещата Директива относно оповестяването на информация във връзка с корпоративната устойчивост (настояща Директива относно оповестяването на нефинансова информация, ДОНИ), са подходящи за намиране на подход по отношение на въздействието, свързано с обезлесяване, на секторите на финансите и инвестициите, като по този начин допълват и подкрепят настоящата законодателна инициатива относно обезлесяването.
С Директивата относно оповестяването на информация във връзка с корпоративната устойчивост и Регламента за таксономията се налагат задължения за оповестяване на информация и върху нефинансовите предприятия: в Директивата относно оповестяването на информация във връзка с корпоративната устойчивост е предвидено публикуването до октомври 2023 г. на стандарти за отчитане със секторен характер; съгласно Регламента за таксономия на ЕС вече бяха установени технически критерии в рамките на делегирания акт за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към тях за горското стопанство, докато публикуването на критерии за селското стопанство беше забавено. И двете стопански дейности могат да бъдат обхванати в делегираните актове относно другите четири екологични цели.
Очаква се също така настоящото предложение за регламент да се прилага заедно с Директивата за възобновяемите енергийни източници по отношение на някои стоки, използвани като биогорива или за производството на биогорива, като например дървесни пелети или производни на соята и палмовото масло. Целите на двете групи правила на ЕС взаимно се допълват, тъй като всяка от тях е насочена към общите цели за борба с изменението на климата и загубата на биологично разнообразие. С настоящата законодателна инициатива се определят изисквания във връзка с пускането на пазара на ЕС на стоки и продукти, свързани с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, с цел да се ограничи обезлесяването, причинено от ЕС. В Директивата за възобновяемите енергийни източници са определени, наред с другото, правила относно критериите за устойчивост за биогорива, за течни горива от биомаса и за биомаса, които да се разглеждат като устойчиви, и са набелязани цели за ЕС за постигане на обща цел от най-малко 32 % енергия от възобновяеми източници до 2030 г.
По отношение на взаимодействието им на практика, стоките и продуктите, които попадат в обхвата на двата акта, ще бъдат предмет на изискванията за общ достъп до пазара и за отчитането им като енергия от възобновяеми източници. Тези изисквания са съвместими и взаимно се подсилват. В конкретния случай на системите за сертифициране за нисък риск от непреки промени в земеползването („НПЗ“) в съответствие с Регламент (ЕС) 2019/807 на Комисията за допълване на Директива (ЕС) 2018/2001, „по отношение на определянето на суровините с висок риск от непреки промени в земеползването, за които се наблюдава значително разширяване на производствения район в терени с високи въглеродни запаси и за сертифициране на биогоривата, течните горива от биомаса и газообразните и твърдите горива от биомаса с нисък риск от непреки промени в земеползването“, тези системи за сертифициране могат да се използват също и от операторите и търговците в рамките на техните системи за надлежна проверка за получаване на информацията, изисквана съгласно този регламент, за да се отговори на някои от изискванията за проследимост и за предоставяне на информация, установени в член 9 от настоящия регламент. Както при всяка друга система за сертифициране, използването им не засяга правната отговорност и задължения съгласно настоящия регламент на операторите и търговците да извършват надлежна проверка.
2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ
•Правно основание
Компетентността на ЕС за предприемане на действия в областта на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите произтича от членовете от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), свързани с опазването на околната среда. Съгласно член 191, параграф 1 от ДФЕС са определени следните цели на политиката на Съюза в областта на околната среда: „опазване, защита и подобряване на качеството на околната среда;[...] защита на здравето на хората;[...] разумно и рационално използване на природните ресурси;[...] насърчаване, на международно равнище, на мерки за справяне с регионални или световни проблеми на околната среда, и по-специално борбата с изменението на климата“. Приемането на равнището на Съюза на мерки, насочени към борба с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, ще допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове (ПГ), за повишаване на устойчивостта към изменението на климата и за намаляване на човешкото въздействие върху биологичното разнообразие и по този начин ще осигури значителен принос за постигане на всяка от целите на политиката в областта на околната среда. Следователно като правно основание за предложението следва да се използва член 192 от ДФЕС.
Както много екологични проблеми, последиците от обезлесяването в един район могат да дадат отражение в световен план. Поради това е целесъобразно както местните продукти, така и продуктите, допуснати за свободно обращение, или изнасяните продукти да бъдат обхванати от предложението въз основа на предложеното правно основание. Това ще даде възможност да се спазят член 191, параграф 2 от ДФЕС, в който се изисква политиката на Съюза в областта на околната среда да има за цел постигането на високо равнище на защита, и член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в съответствие с който насърчаването на високо равнище на защита и подобряването на качеството на околната среда се определят като една от целите на Съюза.
Член 192, параграф 1 от ДФЕС гласи, че „Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура и след консултация с Икономическия и социален комитет и с Комитета на регионите, приемат решения относно действията, които Съюзът трябва да предприеме, за да постигне целите, посочени в член 191.“.
•Субсидиарност (при неизключителна компетентност)
Основните фактори за обезлесяването и влошаването на състоянието на горите са свързани както с пазара на ЕС, така и с международната търговия. Необходими са действия на равнището на ЕС за справяне с последиците от потреблението в ЕС и с проблемите на международната търговия по координиран и хармонизиран начин, като същевременно се осигуряват правната сигурност и яснота, необходими за правилното функциониране на пазара на ЕС. При липсата на хармонизиран подход няколко държави членки биха предприели мерки, ограничаващи вътрешната търговия, което би нарушило функционирането на вътрешния пазар. Това би оказало сериозно въздействие върху функционирането на пазара на ЕС, би изложило на риск способността на европейските оператори да се снабдяват с продукти/стоки, попадащи в обхвата на настоящия регламент, както и би подронило доверието в мерките на равнището на ЕС. Други държави членки може да решат да не приемат мерки, ограничаващи потенциалното въздействие на мерките във връзка с обезлесяването, предприети от други участници.
Веригите на доставки за продуктите, обхванати от инициативата, са международни, а много често и глобални. Опитът на ЕС при решаването на сложни проблеми с веригите на доставки (например произтичащи от законодателството за борба с незаконната сеч) показва, че е особено важно на операторите да се осигурят еднакви условия на конкуренция по отношение на изискванията, които трябва да бъдат спазени преди пускането на продукти (стоки и производни продукти) на пазара на ЕС за първи път.
Липсата на приложими правила на равнището на ЕС поставя отговорните стопански субекти, които са готови да прочистят своите вериги на доставките, в неблагоприятно конкурентно положение и облагодетелства неустойчивото поведение. Поради това, макар че околната среда е сфера на споделена компетентност между ЕС и държавите членки, са необходими мерки, обхващащи целия ЕС, за да се осигури общо разбиране за несвързаните с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите вериги на доставки, да се повиши прозрачността на тези вериги на доставки, както и да се даде възможност, поради мащаба на дейностите, за постигане на значително въздействие върху обезлесяването.
Доколкото в настоящата инициатива са обхванати както стоки, допуснати за свободно обращение, така и стоки, изнасяни от пазара на Съюза, действия на равнището на Съюза биха били по-ефективни от действия на национално равнище, тъй като биха предотвратили евентуално неблагоприятно въздействие върху функционирането на вътрешния пазар и върху аспектите на търговията. Следователно действията на равнището на ЕС могат да допълнят и да подсилят националните усилия на държавите членки. Ако ЕС не предприеме действия, проблемът с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, свързани с потреблението в ЕС, ще продължи и допълнително ще се задълбочи. Това би могло да засегне неблагоприятно усилията на ЕС в областта на опазването на биологичното разнообразие в световен план и противодействието на изменението на климата.
•Пропорционалност
С настоящата законодателна инициатива ЕС активизира своите действия за борба с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите чрез установяване на регулаторна рамка, която се предвижда да бъде амбициозна и приложима и която стимулира прехода към устойчиви вериги на доставки във всички държави производители в рамките на ЕС и извън него. Това ще превърне ЕС в надежден глобален фактор, определящ стандартите. Минималните ползи в парично изражение безспорно компенсират разходите. Освен това инициативата е съобразена със сериозността и неотложността на проблема, с който е предназначена да се справи, както и с приоритетите на Европейския зелен пакт.
Настоящата законодателна инициатива има за цел да сведе до минимум приноса на ЕС към обезлесяването и влошаването на състоянието на горите. Тази цел ще бъде постигната чрез установяването на система за задължителна надлежна проверка на няколко равнища, основана на определението за несвързано с обезлесяване производство в съчетание със система за сравнителен анализ. В съответствие с анализа в Оценката на въздействието по отношение на свеждането до минимум на риска от обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, свързани с продукти, пуснати на пазара на ЕС (наричана по-нататък „оценката на въздействието“), се очаква, че тези мерки ще бъдат най-ефективните за ограничаване на обезлесяването, причинено от ЕС, и най-ефикасните сред мерките, проверени при подготовката на настоящата инициатива. Констатациите от оценката на въздействието показват, че правно обвързващите варианти (например изискването за несвързано с обезлесяване производство, задължителна надлежна проверка и т.н.) биха били по-ефективни от доброволните мерки (например доброволна надлежна проверка, доброволно етикетиране или доброволно сертифициране от частни организации). Тези констатации бяха потвърдени от резултатите от откритата обществена консултация, в която преобладаващото мнозинство от заинтересованите страни — търговски асоциации и НПО — подкрепиха задължителен режим за надлежна проверка.
•Избор на инструмент
Предложеният инструмент е „регламент“, тъй като е необходимо да се гарантира най-високото равнище на хармонизиране, за да се избегне едновременното съществуване на различни стандарти в различните държави членки, което би подкопало основния принцип на свободно движение на стоки. Посредством регламент ще се определят преки изисквания за всички оператори, като по този начин ще се осигурят необходимата правна сигурност и възможност за прилагане на напълно интегриран пазар в целия ЕС. Чрез използването на регламент също така ще се гарантира, че задълженията се изпълняват едновременно и по един и същ начин във всички 27 държави членки. Регламентът също така ще намали неопределеността относно сроковете в процеса на транспониране, които обикновено съществуват при директива в една област, където времето и правната сигурност са от решаващо значение поради прогнозираното нарастване на размера на пазара и промените в пазарната динамика като цяло.
Инструментът е замислен и като стабилна с оглед на бъдещето динамична система, която да е в състояние да се адаптира към развитието на пазара и към новите данни и научни доказателства. За целта е предвидено на Комисията да бъдат предоставени редица правомощия, които ще позволят разработването на мерки за изпълнение, наред с другото, за публикуване на резултатите от сравнителния анализ по държави и за преразглеждане на стоките, попадащи в обхвата на регламента.
3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
•Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство
Настоящата инициатива се основава на констатациите от проверката за пригодност на РЕСДМ и Регламента за FLEGT, която беше извършена едновременно с оценката на въздействието на настоящия регламент.
По отношение на РЕСДМ проверката за пригодност показа, че РЕСДМ е довел до подобряване на положението в трети държави, включително в държави, които са избрали да не участват в процеси по споразумения за доброволно партньорство (СДП). Основните търговски партньори на ЕС предприеха стъпки за укрепване на своите системи за управление на горите и за намаляване на незаконната сеч, за да изпълнят изискванията на РЕСДМ. РЕСДМ — макар и възпрепятстван от редица слабости в структурата му и предизвикателства пред правоприлагането му — показва известни положителни резултати по отношение както на ефективността, така и на ефикасността. Глобалният му обхват осигури на ЕС основа да работи в тясно сътрудничество с други държави потребители. Други държави потребители и търговски партньори по света са възприели законодателни подходи, подобни на РЕСДМ. Особено важно е това да бъде отчетено в по-широкия контекст на обезлесяването, тъй като показва, че дори и с намаляващ пазарен дял, ЕС може да оказва въздействие и да играе водеща роля в глобален мащаб.
Въпреки предизвикателствата при неговото прилагане, констатациите от проверката за пригодност показват, че възприетият подход за РЕСДМ — надлежна проверка — дава възможност за гъвкавост при реагирането на нови и нововъзникващи предизвикателства, свързани с незаконната сеч и незаконната промяна в земеползването. Общото изискване (надлежна проверка), наложено на всички установени в ЕС оператори, също така позволява регламентът да бъде гъвкав спрямо промените в моделите на търговия и промените в рисковите профили на държавите. С предложения вариант ще се интегрира и усъвършенства рамката, установена с РЕСДМ, който следователно ще бъде отменен.
Процедурата за надлежна проверка, установена съгласно РЕСДМ, ще бъде адаптирана и подобрена в настоящия регламент чрез въвеждането на нови характеристики, като например декларацията за надлежна проверка (член 4), изискването за предоставяне на географска информация или координати на географското местоположение, които свързват стоките и продуктите с парцела, където те са произведени (член 9), засилено сътрудничество с митниците (членове 14 и 24), минимални равнища на проверка (член 14), както и сравнителен анализ на държавите (членове 25—26).
По отношение на Регламента за FLEGT с проверката за пригодност се потвърдиха постиженията на споразуменията за доброволно партньорство (СДП) за FLEGT от гледна точка на засиленото участие на заинтересованите страни и подобрените рамки за управление на горите в държавите партньори и същевременно бяха разкрити редица негови недостатъци. От нея също така пролича, че има ограничени доказателства, че СДП като цяло са допринесли за намаляване на незаконната сеч. Въпреки че създадената с регламента система на ЕС би била ефикасен инструмент за намаляване на разходите за постигане на съответствие за операторите от ЕС, основният инструмент за нейното привеждане в действие, т.е. СДП, не доведе до резултати. Един от основните проблеми по отношение на Регламента за FLEGT е фактът, че основните търговски партньори на ЕС не са проявили интерес да участват в процесите по СДП, в резултат на което едва 3 % от вноса на дървен материал в ЕС е бил обхванат от действаща система за СДП. Над 15 години след като с Плана за действие за FLEGT през 2003 г. беше положена основата за тези процеси, само една от 15-те държави, с които ЕС е участвал в процес по СДП, разполага с действаща схема на разрешителни FLEGT и само една държава от 10-те най-големи търговски партньори на ЕС в областта на дървения материал участва в процес по СДП.
С цел спазване на двустранните ангажименти, поети от Европейския съюз, както и запазване на напредъка, постигнат с държавите партньори, които разполагат с действаща схема (на етап на издаване на разрешителни FLEGT), в настоящия регламент е включена разпоредба, с която се обявява, че дървеният материал, обхванат от разрешително FLEGT, отговаря на изискването за законосъобразност. Някои компоненти на СДП могат да бъдат интегрирани, когато това е осъществимо и договорено от партньорите, в специфични програми за сътрудничество, като например партньорства в областта на горите или други, за да се подпомогне допълнително управлението на горите.
•Консултации със заинтересованите страни
В рамките на откритата обществена консултация (ООК), проведена от Комисията през 2020 г., бяха получени близо 1,2 милиона отговора. Голяма част от заинтересованите страни изразиха съгласие относно необходимостта от намеса на равнището на ЕС за намаляване на приноса на ЕС за глобалното обезлесяване и влошаване на състоянието на горите. Повечето заинтересовани страни изразиха съгласие също така да се установи определение за несвързано с обезлесяване производство в ЕС като изискване за намесата на политическо равнище.
По отношение на мерките на политиката ООК показа силна подкрепа за правно обвързващите варианти (изискване за несвързано с обезлесяване производство, задължителна надлежна проверка, задължително публично сертифициране и т.н.), докато незадължителните, доброволни мерки, като например доброволна надлежна проверка, доброволно етикетиране или доброволно сертифициране от частни организации, бяха сметнати за недостатъчно ефективни. Преобладаващото мнозинство от заинтересованите страни — търговски асоциации и НПО — подкрепиха режим със задължителна надлежна проверка, въпреки че при отделните респонденти предпочитаните детайли на тази система се различават. Подробните заключения от консултациите със заинтересованите страни, включително отзивите относно първоначалната оценка на въздействието, констатациите от ООК и резултатите от целевите консултации със заинтересованите страни, са включени в приложение 2 към оценката на въздействието.
В съответствие с обявеното в Съобщението от 2019 г., в Европейския зелен пакт, в стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и в стратегията „От фермата до трапезата“ настоящата инициатива е насочена към горите. Европейският парламент и НПО се застъпиха за включването на други екосистеми. Въз основа на опита със съществуващото законодателство подобно разширяване на приложното поле беше сметнато за преждевременно, тъй като липсата на практически опит би навредила на ефективността и приложимостта на оценяваните в настоящия документ мерки на политиката. Въпреки това необходимостта и осъществимостта на разширяването на нейното приложно поле, така че да бъдат обхванати и други екосистеми, ще бъдат оценени като част от предварително преразглеждане.
•Събиране и използване на експертни становища
За да подпомогне анализа на различните становища, Комисията възложи договор за подпомагане на външни експерти, които да извършат две проучвания, Оценка на въздействието на мерки по отношение на търсенето с цел справяне с обезлесяването и Проучване в подкрепа на проверка за пригодност на РЕСДМ и Регламента за FLEGT“. Чрез тези проучвания бяха осигурени част от анализа и данните, залегнали в основата на вариантите на политиката, представени в оценката на въздействието и съответно в настоящия регламент. Настоящата инициатива се основава също и на констатациите от трето проучване с акцент върху Схеми за сертифициране и проверка в горския сектор и за изделия от дървен материал, което беше извършено едновременно с оценката на въздействието.
Комисията също така се възползва от информацията, предоставена по време на заседанията на експертната група/многостранната платформа на Комисията относно опазването и възстановяването на горите в световен мащаб, включително РЕСДМ и Регламента за FLEGT. След стартирането на пътната карта за тази законодателна инициатива през февруари 2020 г. групата проведе девет заседания в различни състави и включи четири специални семинара за събиране на информация относно вариантите на политиката, проучени в рамките на оценката на въздействието.
Наред с посочените по-горе подкрепящи проучвания, заседания на експертни групи и консултации със заинтересовани страни Комисията обърна също така голямо внимание на резолюцията на Европейския парламент от 22 октомври 2020 г., съдържаща препоръки към Комисията относно законодателната рамка на ЕС за спиране и обръщане на причинения от ЕС процес на глобално обезлесяване (2020/2006 (INL)), както и на позициите, изразени от Съвета на ЕС, по-специално заключенията на Съвета относно Съобщението от 2019 г..
•Оценка на въздействието
При първоначалния преглед на жизнеспособността, извършен в рамките на подготвителната оценка на въздействието, са разгледани общо 17 мерки на политиката. Този първоначален списък с потенциални мерки обхваща широк спектър от възможни интервенции, включително регулаторни и нерегулаторни инструменти. При проверката на жизнеспособността всяка мярка на политиката беше оценена по редица критерии, като например правна, техническа, политическа осъществимост и пропорционалност, нейната потенциална ефективност и ефикасност, като бяха отчетени и отзивите, получени от заинтересованите страни, държавите — членки на ЕС, и трети държави.
Въз основа на проверката на жизнеспособността са избрани и проучени по-подробно пет варианта на политиката: 1) подобрена процедура за задължителна надлежна проверка; 2) система за сравнителен анализ и списък с оператори нарушители, съчетана с подобрена система за задължителна надлежна проверка на няколко равнища; 3) задължително публично сертифициране, съчетано с изискване за подобрена надлежна проверка; 4) задължително етикетиране, съчетано с изискване за подобрена надлежна проверка; 5) изискване за несвързано с обезлесяване производство при пускането на пазара на ЕС, подкрепено от системи за сравнителен анализ и национални образци.
Всички разгледани варианти на политиката се основават на общи елементи: 1) определение за несвързано с обезлесяване производство, основано на определението на ФАО, на което трябва да отговарят продуктите; както и допълнително изискване продуктите да бъдат законосъобразни съгласно законите на държавата на производство; 2) продуктов обхват, който редовно се преразглежда и актуализира, като се акцентира върху стоките с най-голямо присъщо обезлесяване в ЕС (говеждо месо, палмово масло, соя, дървен материал, какао и кафе) и свързаните с тях производни продукти; 3) забрана за пускане на пазара на ЕС на стоки и продукти, които са свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите и които не са произведени в съответствие с приложимото и относимо законодателство на държавите производители. Варианти 2—4 са съчетани с изискване за задължителна надлежна проверка, както е предложено във вариант 1.
Предпочитаният вариант е вариант 2. В него се съчетава изискване за надлежна проверка със система за сравнителен анализ на държавите, по която ще се категоризират държавите, като се вземат предвид обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, свързани със съответните стоки, наред с критерии, свързани с ангажимента на държавите в борбата с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите. Ще има три категории държави — с нисък, стандартен и висок риск. Задълженията на операторите и органите на държавите членки ще варират в зависимост от нивото на риск на държавата на производство, като за държавите с нисък риск се предвиждат задължения за опростена надлежна проверка, а за онези с висок риск — засилен контрол.
Очаква се с предпочитания вариант да се предотврати обезлесяването, причинено от потреблението и производството в ЕС на шестте стоки, включени в приложното поле, като прогнозираните ползи значително надхвърлят 71 920 хектара гори, които до 2030 г. ще бъдат засегнати в по-малка степен от обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, причинени от ЕС. Това би означавало също така намаляване с най-малко 31,9 милиона метрични тона всяка година на въглеродните емисии в атмосферата, дължащи се на потреблението и производството в ЕС на съответните стоки, което би могло да се изрази в икономии в стопанската дейност в размер на най-малко 3,2 милиарда евро годишно. Освен това се очаква този вариант да даде решителен принос за опазването на биологичното разнообразие, което на свой ред е тясно свързано и с предотвратяването на изменението на климата.
Този вариант следва също така да допринесе за постигането на конкретните цели на намесата на ЕС, а именно създаването на еднакви условия на конкуренция за дружествата, извършващи дейност на пазара на ЕС; свеждане до минимум на потреблението на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите; и увеличаване на търсенето и търговията в ЕС със законосъобразни и несвързани с обезлесяване стоки и продукти. Дребните земеделски стопани, които произвеждат съответните стоки, може да срещнат предизвикателства, свързани с адаптацията. Очаква се всички тези фактори да бъдат ограничени до предложената крайна дата 2020 г., тъй като повечето продукти, които понастоящем се търгуват, ще произхождат от земя, въведена в експлоатация преди 2020 г.
•Пригодност и опростяване на законодателството
С настоящия регламент се очаква да се създадат еднакви условия на конкуренция за предприятията, извършващи дейност на пазара на ЕС. Очаква се производителите, които прилагат по-устойчиво производство и прозрачни вериги на доставките, да получат дял на пазара на ЕС и да повишат конкурентоспособността си в сравнение с производителите, които причиняват обезлесяване, независимо от техния размер. Основният фактор за разходите по задълженията за надлежна проверка е сложността на веригите на доставки и рисковете, свързани с държавата на произход, а не размерът на дружествата.
Въпреки че прилагането на процедури за надлежна проверка (и, където е необходимо, промяна на веригите на доставки) може да бъде по-голямо предизвикателство за МСП, изискването за надлежна проверка, съчетано със сравнителен анализ, би позволило на операторите и търговците, които са МСП, да се възползват от по-ниските разходи за опростената надлежна проверка чрез избиране на продукти, които произхождат от вериги на доставки с нисък риск.
Предложението включва „информационна и комуникационна система“ (член 29), която ще даде възможност за електронно обработване на информация както от компетентните органи, така и между тях и икономическите оператори. С тази система ще се улесни и рационализира изпълнението на задълженията на операторите и правоприлагането от страна на компетентните органи.
•Основни права
В предложения вариант на политиката ще се изисква продуктите да са произведени в съответствие с определението за несвързано с обезлесяване производство и законодателството на държавата на производство. Това означава, че законодателството в областта на труда, околната среда и правата на човека, приложимо в държавата на производство (както национално, така и международно), ще трябва да бъде вземано предвид при оценката на съответствието на продуктите с настоящата инициатива. Това включва правата на коренното население, което се очаква да допринесе за защитата на правата на уязвимите местни общности.
На равнището на Съюза предложението е съобразено с Хартата на основните права на ЕС и по-специално член 2 (право на живот), член 8 (защита на личните данни), член 16 (свобода на стопанската инициатива), член 17 (право на собственост) и член 37 (опазване на околната среда) от нея.
В съответствие с член 52, параграф 1 от Хартата всяко ограничаване на упражняването на правата и свободите, признати от Хартата, от настоящото законодателно предложение трябва да бъде предвидено в закон и да зачита основното съдържание на същите права и свободи. При спазване на принципа на пропорционалност ограничения се налагат само ако са необходими и ако действително отговарят на признати от Съюза цели от общ интерес или на необходимостта да се защитят правата и свободите на други хора. Осигуряването на високо равнище на опазване на околната среда и подобряването на качеството на околната среда представлява по-специално призната от Хартата цел от общ интерес, с която може да се обосноват ограничения на други основни права.
4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА
В законодателната финансова обосновка, приложена към настоящото предложение, се посочва отражението по отношение на бюджетните, човешките и административните ресурси.
Предвиден е общ бюджет в размер на 16 519 000 EUR за създаването и прилагането на регламента през първите пет години от неговото функциониране (предварително предвиден за периода 2023—2027 г.). Това включва бюджет от 6 650 000 EUR по функция 7 от многогодишната финансова рамка (МФР) за човешки ресурси (пет допълнителни служители в ГД „Околна среда“ за дейности по изпълнение на регламента и по международно сътрудничество, двама допълнителни служители в ГД „Международни партньорства“ за свързаното сътрудничество и развитие и 1 служител в ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ за изпълнение на митническите задължения) и други административни разходи. Включен е също и бюджет в размер на 9 869 000 EUR по функция 3 от МФР. Последната сума е свързана с подпомагането на различни задачи по изпълнението, свързани със законодателните разпоредби, които ще бъдат изпълнявани от службите на Комисията през периода 2022—2027 г., включително възлагането на обществени поръчки и евентуалните административни договорености.
5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ
•Планове за изпълнение и механизми за мониторинг, оценка и докладване
Органите на държавите членки (по-специално компетентните органи, описани в глава 3) отговарят за прилагането на настоящия регламент. За тази цел те следва да изготвят планове за инспекции, базирани на основан на риска подход, като вземат предвид нивото на риска, определено чрез системата за сравнителен анализ на държавите. Рамката за докладване, установена в член 20, се основава на опита от прилагането на РЕСДМ и има за цел да подсили прегледа на дейността по мониторинг на държавите членки, съдържанието и качеството на проверките, както и последващите действия във връзка с тях.
Системата следва да бъде преразгледана след три години на пълноценно функциониране, за да се установят всички проблеми и потенциални подобрения, както и на всеки пет години след това. В член 32 изрично се предвижда, че първият преглед следва да включва оценка на необходимостта и осъществимостта на разширяването на приложното поле на регламента, така че да обхване и други екосистеми. Освен това най-късно две години след влизането в сила Комисията ще извърши първи преглед на приложение I въз основа на данни, предоставени от научни доказателства.
•Подробно разяснение на специалните разпоредби на предложението
·
Член 1: Предмет и приложно поле
В член 1, параграф 1 се определя приложното поле rationae materiae на регламента, като се определят „съответните стоки“ (т.е. домашни животни от рода на едрия рогат добитък, какао, кафе, маслодайна палма, соя и дървен материал) и „съответните продукти“ (т.е. изброените в приложение I, които съдържат, са били хранени или са били произведени със съответните стоки), за които ще се прилага настоящият регламент. В него също така се пояснява, че регламентът ще се прилага еднакво за пускането и предоставянето на пазара на Съюза, както и за износа от Съюза.
В параграф 2 се пояснява прилагането rationae temporis на настоящия регламент, като се посочва, че той няма да се прилага за пуснатите на пазара на Съюза или изнасяни от него съответни стоки и продукти, които са произведени преди датата на влизане в сила, предвидена в член 36.
·Член 2: Определения
В член 2 се установяват определенията, използвани в останалата част от постановителната част на регламента. Те включват определения [точки 1—8], необходими за привеждане в действие на основната цел на инструмента, например на понятията „обезлесяване“, „гора“, „насаждения“, „несвързано с обезлесяване производство“ и „произведени“. Определенията се основават, доколкото е възможно, на концепции, разработени на международно равнище, по-специално в рамките на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО).
Установяването на определение за несвързано с обезлесяване производство е едно от основните нововъведения на предложения регламент във връзка с Регламента на ЕС за дървения материал. Резултатите от оценката на въздействието показват, че определянето на общо изискване за продуктите и стоките, независимо от тяхната държава на производство, се очаква да повиши ефективността на намесата на политическо равнище чрез предотвратяване на пропуски, свързани със законосъобразното обезлесяване, и чрез улесняване на изпълнението посредством мониторинг от разстояние. Освен това се очаква с определението за несвързано с обезлесяване производство да се предотврати създаването на погрешни стимули за държавите партньори, които в противен случай биха могли да се изкушат да занижат екологичните стандарти, за да улеснят достъпа на своите продукти до ЕС, ако в предложението са установени само мерки за контрол на законосъобразността.
В определението за несвързано с обезлесяване производство е посочена крайна дата от 31 декември 2020 г. Това означава, че след тази дата няма да се допуска влизането на пазара на ЕС или излизането от него на стоки и продукти, попадащи в обхвата на регламента, ако те са произведени на земя, която е обект на обезлесяване или влошаване на състоянието на горите. Предложената дата свежда до минимум прекъсването на веригите на доставки и потенциалното отрицателно въздействие в държавите партньори. Това съответства на международните ангажименти за спиране на обезлесяването, включени например в целите за устойчиво развитие (цел 15.2.)
Останалите определения [точки 9—30] се отнасят до отговорните лица — например оператор, търговец— и до регулираните дейности, пускане на пазара, предоставяне на пазара и т.н. Доколкото е възможно, те се основават на концепции, които вече съществуват в правото на ЕС в съответното законодателство в областта на вътрешния пазар и митниците, и също така разглеждат конкретни въпроси, възникнали при прилагането на РЕСДМ. Определенията са леко променени във връзка с оценката на въздействието с цел повишаване на тяхната правна точност и приспособяването им към новите тенденции в съответното законодателство на ЕС.
·Член 3: Забрана
Член 3 служи като крайъгълен камък на регламента, като ясно очертава забраната за пускане или предоставяне на пазара на Съюза или за износ от пазара на Съюза на съответните стоки и продукти в приложното поле, които не отговарят на изискванията на настоящия регламент, придружена от пояснението, че при извършването на такива търговски дейности винаги е необходима декларация за надлежна проверка. Позоваването на обезлесяването а) и законосъобразността б) е необходимо, за да се даде възможност за цялостно разглеждане на основните цели на настоящия регламент.
Със забраната в буква в) останалите елементи се допълват чрез създаване на общо задължение за представяне на декларации за надлежна проверка при пускането на съответните стоки и продукти на пазара. С тази забрана се гарантира, че операторите са запознати със задълженията си да извършват надлежна проверка и им се напомня да не пропускат процедури за надлежна проверка. Въз основа на опита от прилагането РЕСДМ това изискване ще улесни правоприлагането и, когато е необходимо, правните действия за отстраняване или санкциониране на такива нарушения.
·Член 4: Задължения на операторите
В член 4 се определят задълженията на операторите съгласно регламента. В него се описва процедурата за надлежна проверка, като по този начин служи като общо правило за задълженията на операторите. С параграф 1 се въвежда задължение за операторите да извършват надлежна проверка за всички съответни стоки и продукти, за да гарантират съответствието им със забраната по член 3, букви а) и б), както и да представят декларация за надлежна проверка преди пускането им на пазара на Съюза или износа им от него. Необходимата информация, изисквана за декларацията за надлежна проверка, е посочена в приложение II.
В параграф 2 се описва специфичната процедура, която урежда подаването на декларации за надлежна проверка. След като достигне до заключението, че съответната стока или продукт отговаря на изискванията на регламента, операторът трябва да подаде декларация за надлежна проверка в информационната система (вж. член 31), преди стоката или продуктът да бъдат пуснати на пазара. За съответните стоки и продукти, които са допуснати за свободно обращение или износ, в митническата декларация трябва да се посочи декларацията за надлежна проверка, което ще позволи необходимото тясно сътрудничество между митническите и компетентните органи. Съгласно параграф 3 операторите поемат отговорност за съответствието на продуктите чрез изготвянето на декларация за надлежна проверка. В параграф 4 изрично се изисква от операторите да се въздържат от пускане на пазара или от износ без предварително представяне на декларация за надлежна проверка. В параграф 5 се установява същото задължение, когато 1) съответните продукти или стоки не отговарят на изискванията за „несвързано с обезлесяване производство“ или „законосъобразност“, или 2) когато при надлежната проверка се е стигнало до заключението, че рискът от неспазване на изискванията не е незначителен, или 3) когато процедурата за надлежна проверка не е приключила. В параграф 6 операторите се задължават да предприемат действия и да информират компетентните органи, ако се появи нова информация след приключване на процедурата за надлежна проверка и след представяне на декларацията.
·Член 6: Задължения на търговците
За целите на настоящия регламент, подобно на РЕСДМ, търговецът може да бъде определен като „всяко физическо или юридическо лице, което в процеса на търговска дейност предоставя на пазара на Съюза съответни стоки и продукти“ [член 2, буква й)]. По принцип търговците подлежат на по-леки задължения от операторите, тъй като към момента, в който даден търговец може да се разпорежда със съответните стоки или продукти, те вече са били пуснати на пазара. Търговците, особено големите търговци, имат обаче значително влияние върху веригите на доставки и играят важна роля при гарантирането, че съответните стоки и продукти са част от несвързано с обезлесяване производство.
Поради тази причина в настоящия член се прави разграничение между задължението, приложимо за големите търговци, които не са малки и средни предприятия (МСП), и задълженията, приложими за търговците, които са МСП. Съгласно параграфи 2 и 3 от търговците, които са МСП, се изисква да събират данни за своите доставчици и клиенти, да съхраняват тази информация в продължение на най-малко пет години и да предоставят тази информация на компетентните органи при поискване. Счита се, че това изискване е свързано само с незначителни разходи, тъй като може да се очаква такава информация да бъде част от нормалната стопанска дейност. От търговците, които са МСП, също така се очаква да предприемат действия и да информират компетентните органи, ако се появи нова информация, че техните стоки и продукти не отговарят на изискванията (параграф 4).
За разлика от тях големите търговци, които не са МСП, подлежат на същите задължения като операторите (параграф 5). Следователно големите търговци трябва да представят декларация за надлежна проверка съгласно член 4, като по този начин носят отговорност съответната стока или продукт да отговаря на изискванията на настоящия регламент. Освен това те подлежат на същата процедура за надлежна проверка като операторите: освен събирането на информация те трябва да извършват оценка на риска съгласно член 10 и, когато е необходимо, да прилагат мерки за ограничаване на риска съгласно член 10. Търговците, които са МСП, са освободени от тези задължения. По същия начин големите търговци подлежат на същите проверки като приложимите за операторите, както е предвидено в член 15, докато търговците, които са МСП, подлежат на проверките, посочени в член 16.
·Член 8: Надлежна проверка
В член 8 се описва процедурата за надлежна проверка, в която се състои задължението на операторите съгласно член 4, параграф 1, както и на търговците, които не са МСП, съгласно член 6, параграф 5. При всяка процедура за надлежна проверка следва да се гарантира, че рискът от пускане на пазара на ЕС или износа от него на неотговарящи на изискванията съответни стоки или продукти е незначителен. За тази цел операторите и търговците, които не са МСП, следва да събират цялата съответна информация (както е посочено в член 9) — първата стъпка от процеса на надлежна проверка. Въз основа на тази информация те следва да установят и оценят риска съответните стоки и продукти да не отговарят на изискванията на настоящия регламент [член 10, параграфи 1—4 и член 10, параграф 6] — втората стъпка от процеса на надлежна проверка. Когато е необходимо, те следва да ограничат по подходящ начин тези рискове до незначително ниво [член 10, параграф 5] — трета стъпка от процеса на надлежна проверка.
Надлежната проверка трябва да се извършва преди пускането на съответните стоки и продукти на пазара на ЕС или преди износа им от пазара на ЕС. Ако заключението от оценката на риска е, че рискът от въвеждане на пазара на ЕС на неотговарящи на изискванията стоки или продукти не е незначителен, операторът трябва да предприеме мерки за ограничаване на риска, които са подходящи за понижаване на риска до незначително ниво. Ако няма достъп до приложимото законодателство или друга съответна информация, рискът не може да бъде напълно оценен и следователно не може да бъде ограничен до незначително ниво. Ако рискът не може да бъде ограничен до незначително ниво, операторът не пуска съответните стоки или продукти на пазара на ЕС [член 10, параграф 1].
·Член 9: Изискване за предоставяне на информация
Основно нововъведение в сравнение с РЕСДМ е задължението за предоставяне на географска информация, съдържащо се в член 9, с което се изисква от операторите да събират координатите на географското местоположение (или геолокация посредством географската ширина и географската дължина) на всички парцели, където са произведени съответните стоки и продукти. Тъй като обезлесяването е свързано с промени в земеползването, мониторингът на обезлесяването изисква точна връзка между стоката или продукта, пускани на пазара на ЕС или изнасяни от него, и парцела, в който са били отглеждани или развъждани.
Изискването за сведения относно парцела или стопанството, където стоката е била произведена, позволява използването на сателитни изображения и позициониране — широко достъпни и безплатни за употреба цифрови инструменти — за да се провери дали даден продукт или стока отговарят на изискванията, или не. Географската информация относно парцела и сателитното наблюдение са изпитана при полеви условия комбинация, която в миналото е доказала, че е в състояние да ограничи обезлесяването в даден район и се очаква да повиши ефективността на намесата на политическо равнище, като същевременно направи извършването на измами във веригите на доставки по-трудно и лесно откриваемо. Съюзът има разработена собствена спътникова технология (EGNOS/„Галилео“) за позициониране, навигация и определяне на времето (PNT) и своя собствена система за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“). EGNOS/„Галилео“ и „Коперник“ предлагат усъвършенствани услуги, които предоставят важни икономически ползи за потребителите от публичния и частния сектор. Следователно сателитните изображения и позициониране, получени при използването на EGNOS/„Галилео“ и „Коперник“, могат да бъдат част от информацията, използвана за проверки на съответствието.
Географската информация, свързваща продукти с парцела, вече се използва от браншовите и сертифициращите организации, както и в съответното законодателство на ЕС. В Директива (ЕС) 2018/2001 по отношение на проблемни държави се изисква информация относно „района на снабдяване“. Редица правила на ЕС гарантират проследимостта на говеждото месо „от раждането до смъртта“, включително чрез средства като ушни марки, паспорти на едрия рогат добитък и компютризирана база данни.
·Член 10: Оценка и ограничаване на риска
В член 10 се описват стъпките, които трябва да се предприемат за оценка и ограничаване на риска от пускане на пазара на съответните стоки и продукти, свързани с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите. В този смисъл в настоящия член се описват подробно критериите и начините за извършване на оценка на риска и ограничаване на риска — съответно стъпка 2 и стъпка 3 от процедурата за надлежна проверка, представена в член 8. В член 10, параграф 1 се пояснява целта на оценката на риска, а именно да се установи евентуално несъответствие на съответните стоки и продукти с настоящия регламент, и се установява основното задължение на операторите да не пускат съответната стока или продукт на пазара, освен ако могат да докажат, че рискът от несъответствие е незначителен. Понятието за незначителен риск е определено в член 2, точка 18 като ситуация, при която пълната оценка както на специфичната за продукта информация, така и на общата информация относно съответствието на съответните стоки или продукти с член 3, букви а) и б), не дава основания за безпокойство.
Като се основава на критериите за оценка на риска, установени в РЕСДМ, разпоредбата на параграф 2 допълнително ги квалифицира и предвижда допълнителни указания за операторите относно елементите, които трябва да бъдат взети предвид, като се отразява фактът, че акцентът в настоящия регламент е поставен както върху законосъобразността, така и върху устойчивостта (а именно несвързано с обезлесяване производство). Освен нивото на риска, определено от системата за сравнителен анализ на държавите, в списъка се включва информация за държавата/района на производство, характеристиките на съответната стока и продукт и на веригата на доставките, както и друга важна допълнителна информация, като например сертифициране или други инструменти за проверка от трета страна, при условие че те отговарят на изискванията за предоставяне на информация, посочени в член 9.
·Член 12: Опростена надлежна проверка
В член 12 се описват задълженията, произтичащи от снабдяването със съответните стоки и продукти от държава или части от нея, която е била оценена с нисък риск съгласно сравнителния анализ на държавите, изложен в глава 4. Когато държавата на производство или части от нея са с нисък риск съгласно сравнителния анализ, операторите все още са задължени да спазват предвиденото в член 9 — стъпка 1 от процедурата за надлежна проверка, т.е. да събират информация, документи и данни, доказващи, че съответните стоки и продукти отговарят на изискванията в член 3 от настоящия регламент. Те обаче се освобождават от изпълнението на втората и третата стъпка от процеса на надлежна проверка, т.е. оценката на риска и ограничаването на риска, както е описано в член 10. Следователно в този случай от операторите по принцип не се изисква да доказват, че рискът от несъответствие е незначителен.
Ако обаче на оператора стане известно, например чрез събирането на информация, за каквато и да било информация относно специфичен риск от несъответствие, всички задължения по член 8 и следователно всяка от трите стъпки на процедурата за надлежна проверка трябва да бъдат изпълнени [член 12, параграф 2].
·Член 14: Задължения за извършване на проверки
В член 14 се определят общите задължения на компетентните органи съгласно регламента. В параграфи 1 и 2 от него се установява основното задължение на компетентните органи да извършват проверки на операторите и търговците, за да оценяват тяхното съответствие с изискванията за надлежна проверка, както и да установят дали съответните стоки и продукти, пуснати или предоставени на пазара на Съюза или изнесени от него, са в съответствие с регламента. Параграф 3 се отнася до основания на риска план — ключов инструмент, който следва да служи като отправна точка при проверките, извършвани от компетентния орган. Плановете за проверки следва да включват критерии за риска, използвани за извършване на анализ на риска на декларациите за надлежна проверка. Плановете следва да се преразглеждат редовно с оглед на резултатите от неговото изпълнение. За операторите и търговците, които системно спазват изискванията, следва да се прилага намалена честота на проверките.
В параграф 4 се изисква компетентните органи да извършват анализ на риска на декларациите за надлежна проверка чрез техники за електронно обработване на данни, вградени в предвидената в член 31 информационна система.
В параграф 5 се посочва, че анализът на риска следва да позволи на компетентните органи да идентифицират операторите или търговците, или съответните стоки и продукти, които подлежат на проверка.
В параграф 6 се изисква компетентните органи да предприемат незабавни действия, в случай че анализът на риска покаже, че при определени стоки и продукти има висок риск от несъответствие. Подобно действие може да включва временни мерки за спиране на пускането или предоставянето на пазара на стоките и продуктите. В случай на стоки, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, и след като електронният интерфейс, посочен в член 26, параграф 1, бъде въведен, компетентните органи могат да поискат от митническите органи да спрат допускането за свободно обращение или износа на стоки с висок риск.
Временното спиране на стоки и продукти с висок риск следва да позволи на компетентните органи да извършват необходимите проверки на съответствието на стоките и продуктите. В параграф 7 се определя първоначален срок на спиране от 3 работни дни, който може да бъде удължен, ако компетентните органи се нуждаят от допълнително време.
В параграф 8 се изисква компетентните органи да обменят информация и да координират разработването на критериите за риска, включени в плановете за проверки. Това следва да насърчи еднаквото прилагане на регламента и да подобри неговата ефективност.
В параграф 9 се установява важно задължение за държавите членки да гарантират ефективни проверки чрез своите компетентни органи. Двата използвани параметъра гарантират, че се проверяват определен брой оператори и търговци, като същевременно се изисква определен процент от пазарната стойност във всяка категория стоки и продукти. Едностранните подходи, като например проверката на малко на брой оператори и търговци с голям пазарен дял или проверката на по-голям брой малки оператори и търговци с незначителен пазарен дял, не биха осигурили необходимата ефективност на настоящия регламент и поради това са изключени в параграф 5. Процентите на покритие са необходими, за да се осигури цялостен контрол на пазара, с който да се предотвратяват потенциални нарушения.
Параграф 10 се отнася до системата за сравнителен анализ на държавите и в него се установява необходимостта от засилен контрол (член 20), извършван от компетентните органи по отношение на стоките и продуктите, произведени в държави с висок риск или в части от тях. По този начин задълженията на компетентните органи се свързват с тристепенната система за сравнителен анализ (както е описано в член 27).
Независимо от важността на проверките, извършвани от компетентните органи в съответствие с техния основан на риска план, в параграф 11 се пояснява, че те следва да извършват проверки също и извън обхвата на тези планове, когато се сдобият с доказателства или друга съответна информация относно потенциално неспазване на настоящия регламент.
·Член 15: Проверки на операторите
В този член се определя задължението на компетентните органи по отношение на проверките, които трябва да се извършват спрямо операторите. Той се основава на член 10, параграф 3 от РЕСДМ, въпреки че предоставя допълнителна яснота и насоки относно конкретните критерии за проверките, които трябва да се извършват от компетентния орган, за да се анализира по-добре съответната документация на използваната система за надлежна проверка и да се оцени по-добре рискът от несъответствие. Ясните стандарти за проверки на съответствието за компетентните органи са съществен елемент за гарантиране на ефективно и еднакво прилагане на настоящия регламент в целия Съюз.
В параграф 2 се прави разграничение между задължителни и незадължителни мерки. Задължителните мерки, посочени в букви а)—г), включват проверки на документацията и процедурите на надлежната проверка, които не изискват технически анализи на продукти или други дейности на място от компетентните органи. Незадължителните мерки в букви д)—з) включват инспекция на място и технически и научни проверки, подходящи за определяне на точното място, където са произведени съответната стока или продукт, и дали то не е свързано с обезлесяване.
·Член 19: Докладване
В член 19 се описват задълженията за докладване на държавите членки във връзка с изпълнението на предложения регламент. Този член се основава на член 20 от РЕСДМ (Докладване), изменен впоследствие с Регламент (ЕС) 2019/1010, с който се привеждат в съответствие задълженията за докладване в рамките на законодателството, свързано с околната среда. Следователно в член 19 се потвърждава, че държавите членки следва да докладват ежегодно за прилагането на настоящия регламент (параграф 1) и че службите на Комисията ще предоставят ежегодно на обществеността общ за Съюза преглед въз основа на данните, предоставени от държавите членки (параграф 3).
В параграф 2 допълнително се уточнява информацията, която държавите членки трябва да предоставят, за да се укрепят задълженията за докладване и да се даде възможност на Комисията да анализира по-точно качеството на дейността по мониторинг на държавите членки. Това е в съответствие с констатациите в Специален доклад № 21/2021 на Европейската сметна палата, в който се подчертават недостатъците на системата за докладване съгласно РЕСДМ и с който ще се даде възможност на Комисията да изпълни ефективно препоръката на Сметната палата за укрепване на нейния преглед на проверките на държавите членки.
·Член 20: Засилен контрол
Когато съответните стоки и продукти се доставят от държава или части от нея, чийто риск е оценен като висок съгласно системата за сравнителен анализ на държавите, описана в глава 5, те подлежат на засилен контрол от страна на съответните компетентни органи. За разлика от член 12, в член 20 не се определя различна съвкупност от задължения за надлежна проверка за операторите или търговците.
Компетентните органи следва да гарантират, че проверките, които извършват ежегодно, обхващат най-малко 15 % от операторите, както и 15 % от количеството на съответните стоки и продукти, произведени в държави или в части от тях с висок риск.
Следва да се подчертае, че съгласно член 27 при влизането в сила на регламента на всички държави ще бъде определено стандартно ниво на риск. Следователно горепосочените задължения ще възникнат за компетентните органи веднага след като държава или части от нея с висок риск бъдат включени в списъка, който ще бъде публикуван от Комисията в съответствие с член 27, параграф 1, и докато съответни стоки и продукти, произведени в държава или в части от нея с висок риск, се пускат или предоставят на техния пазар.
·Член 22: Мерки за надзор на пазара
В член 22 се определя задължението компетентните органи да предприемат незабавни действия, след като установят, че съответната стока или продукт не отговарят на изискванията на настоящия регламент. В този случай компетентните органи следва да изискат от съответния оператор или търговец да предприеме подходящи и пропорционални коригиращи действия за прекратяване на несъответствието.
В параграф 2 се посочват възможните корективни мерки, които операторът или търговецът може да бъде задължен да предприеме. Тази разпоредба се основава по-специално на член 16 от Регламента относно надзора на пазара; съгласно член 3 от този регламент „изземване“ означава всяка мярка, целяща да постигне връщане на продукт, който вече е бил предоставен на крайния ползвател; докато „изтегляне“ означава всяка мярка, целяща предотвратяване на предоставянето на пазара на продукт, който е във веригата на доставка.
·Член 23: Санкции
В член 23 се установява задължението на държавите членки да определят правила относно санкции, приложими при нарушения на настоящия регламент. Наличието и прилагането на ефективни, съразмерни и възпиращи санкции в националните системи е решаващ елемент за ефективното и еднакво прилагане на настоящия регламент в целия Съюз.
Следователно в параграф 2 се съдържа списък със санкциите, които трябва да бъдат въведени в националните правни системи. Този списък включва глоби, конфискация на съответните стоки и продукти, както и конфискация на приходите, спиране или забрана на съответните стопански дейности и изключване от процеси по възлагане на обществени поръчки за операторите и търговците, които нарушават регламента. В законодателството на държавите членки трябва да се предвижда различен размер на глобите в зависимост от годишния оборот на оператора или търговеца, който е нарушил регламента. Това е особено ефективен възпиращ фактор за големите оператори и търговци, които не са МСП, да нарушават регламента. По този начин се постига целта да се установят ефективни, съразмерни и възпиращи санкции.
·Член 24: Мерки за контрол
В член 24 са представени правилата за мерките за контрол на съответните стоки и продукти, поставени под митническия режим „допускане за свободно обращение“ или „износ“.
В параграф 2 се установява, че компетентните органи са отговорни за проверката на съответствието с настоящия регламент, включително по отношение на стоките или продуктите, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него. В него също така се изяснява взаимодействието с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 952/2013 и Регламент (ЕС) 2019/1020. В параграф 3 се определя основната роля на митниците, която се състои в контролиране на правилното деклариране на съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него.
Декларацията за надлежна проверка във връзка със съответна стока или продукт, въвеждана на пазара на Съюза или извеждана от него, се регистрира в информационната система, посочена в член 31. Съгласно параграф 4 посочената информационна система след това ще определи референтен номер на декларацията за надлежна проверка, който се предоставя на митническите органи при подаване на митническата декларация за допускане за свободно обращение или износ на съответната стока или продукт, освен когато декларацията за надлежна проверка е подадена съгласно член 26, параграф 2.
В параграф 5 се изисква при подаване на митническа декларация за допускане за свободно обращение или за износ на съответната стока или продукт, въвеждана на пазара на Съюза или извеждана от него, митническите органи да проверяват статуса на декларацията за надлежна проверка, свързана с тази съответна стока или продукт, като използват електронния интерфейс, посочен в член 26, параграф 1.
В параграф 6 се определя, че когато в анализа на риска, извършен от компетентните органи съгласно член 14, параграф 4, се установи, че съответната стока или продукт представлява висок риск от несъответствие с изискванията на настоящия регламент, статусът на декларацията за надлежна проверка, свързана с тази съответна стока или продукт, се променя съобразно това в информационната система. При такива обстоятелства митническите органи следва да спрат допускането за свободно обращение или износа на съответната стока или продукт.
В параграф 7 се посочват условията, при които митническите органи следва да разрешат съответната стока или продукт да бъде допусната за свободно обращение или за износ.
В параграф 8 се определя начинът на действие, в случай че компетентните органи стигнат до заключение, че съответните стоки или продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, не отговарят на изискванията на настоящия регламент. В този случай компетентните органи следва да променят статуса на съответната декларация за надлежна проверка съобразно това в информационната система и могат също така да посочат в информационната система, че възразяват срещу поставянето на съответната стока или продукт под други митнически режими.
След като бъдат уведомени за този статус, митническите органи не следва да разрешават допускането за свободно обращение или износ на съответната стока или продукт и следва да включат текста в митническата информационна система и, когато е възможно, във всеки документ, придружаващ съответната стока или продукт.
Когато съответната стока или продукт впоследствие се декларира за други митнически режими и при условие че компетентните органи не са възразили срещу това поставяне под режим, текстът следва да се включи в митническите декларации на операторите и да се регистрира при същите условия в митническата информационна система, и, когато е възможно, в придружаващите документи, използвани във връзка с такива режими.
Съгласно параграф 10 митническите органи могат да унищожат или по друг начин да направят неизползваеми неотговаряща на изискванията съответна стока или продукт по искане на компетентните органи или когато сметнат това за необходимо и пропорционално. Разходите за една такава мярка са за сметка на притежателя на съответната стока или продукт.
·Член 25: Обмен на информация и сътрудничество между органите
В този член се определя задължение за компетентните органи, митническите органи и Комисията да си сътрудничат при прилагането на регламента (параграф 1).
В параграфи 2 и 3 се установява връзка с механизмите за сътрудничество и обмен на информация съгласно Регламент (ЕС) № 952/2013.
·Член 26: Електронни интерфейси
В параграф 1 се изисква Комисията да създаде електронен интерфейс за свързване на средата на ЕС за обслужване на едно гише с информационната система, създадена съгласно член 31. В параграф 2 се установява основната функционалност на този интерфейс, а в параграф 3 Комисията се оправомощава да приема актове за изпълнение за определяне на подробните данни и функционирането на интерфейса.
·Член 27: Оценка на държавите
С член 27 се въвежда системата за сравнителен анализ на държавите, която е ключов елемент на настоящия регламент. Целта на сравнителния анализ е да се стимулират държавите да гарантират по-добра защита и управление на горите, да се улесни търговията и да се калибрират по-добре усилията за правоприлагане, като се помогне на компетентните органи да насочат ресурсите там, където са най-необходими, и да се намалят разходите за постигане на съответствие на дружествата.
Чрез системата за сравнителен анализ Комисията ще оцени риска, при който държави или части от тях произвеждат съответни стоки и продукти, които не са резултат от несвързано с обезлесяване производство. Системата за сравнителен анализ ще определи за всяка държава или части от нея едно от три възможни нива на риск: нисък, стандартен и висок риск. При влизането в сила на регламента на всички държави ще бъде определено стандартно ниво на риск. Оценката ще се основава на критериите, посочени в параграф 2.
В параграф 3 се описва процедурата, която Комисията трябва да следва, преди да промени съществуващата категория на риска за дадена държава или части от нея. Това ще включва покана към държавата да отговори в подходящ срок и да предостави информация, която се приема за полезна, включително относно мерките, предприети от държавата за коригиране на ситуацията.
Комисията ще направи категоризацията на риска на държавите публично достояние чрез приемането на актове за изпълнение на Комисията и ще актуализира списъка, ако е необходимо, когато наличието на нови научни доказателства налага това. Задълженията на операторите и компетентните органи на държавите членки са диференцирани в зависимост от степента на риск на държавата на производство или на части от нея, със задължения за опростена надлежна проверка за операторите, които се снабдяват от държави с нисък риск или части от тях (член 12), и засилен контрол за компетентните органи, които извършват проверки на съответни стоки и продукти, произведени в държави с висок риск или части от тях (член 20).
·Член 29: Основателна загриженост на физически или юридически лица
Съгласно членове 15 и 16 даден компетентен орган може да извършва проверки на оператори и търговци, когато разполага със съответната информация, включително въз основа на основателна загриженост, изразена от трети лица. Съгласно член 2, параграф 21 „основателна загриженост“ означава добре обосновано твърдение, базирано на обективна и проверима информация относно неспазване на настоящия регламент и която може да изисква намесата на компетентните органи“.
Основателната загриженост може да се отнася до конкретни пратки, доставчици, оператори, търговци или всякакви ситуации в конкретни държави на производство, които пораждат рискове от пускането на пазара на съответна стока или продукт, в резултат на които може да се наложи намесата на компетентните органи. Основателната загриженост е също част от системата, установена с РЕСДМ [член 10, параграф 2]. Член 29 се основава на този опит и в него се изясняват задълженията на компетентния орган да оценява основателната загриженост и да предприема нужните оперативни мерки, които може да са необходими за откриване на нарушения и за предотвратяване на по-нататъшното пускане и разпространение на вътрешния пазар.
Основателната загриженост е също така от значение за операторите и търговците. В член 4, параграф 6 от настоящия регламент се посочва задължението на даден оператор, който е бил осведомен посредством основателна загриженост за неотговарящи на изискванията съответна стока или продукт, да информира незабавно съответния компетентен орган на държавата, в която продуктът е пуснат на пазара или от която е изнесен. Същото задължение се прилага за търговците, независимо от техния размер [член 6, (параграфи 4 и 5)]. В член 10, параграф 2, буква и) се изисква също така наличието на основателна загриженост да бъде взето предвид като критерий за оценка на риска.
·Член 31: Информационна система „Регистър“
В член 31 се изисква Комисията да създаде информационна система, чрез която декларациите за надлежна проверка, предвидени в член 4, параграф 2, трябва да се предоставят на компетентните органи.
В параграф 2 се определят минималните изисквани функции на системата, включително inter alia нейната връзка с митниците чрез средата на ЕС за митническо обслужване на едно гише. С параграф 3 на Комисията се възлага задачата да установи правилата за функционирането на системата чрез акт за изпълнение.
Параграфи 4 и 5 се отнасят до достъпа до информационната система. Тъй като тя представлява централна база данни за прилагането на регламента, операторите и търговците, както и компетентните органи, следва да имат достъп до нея, като подробностите за това ще зависят от техните задължения. Широката общественост следва също да има достъп до данните по анонимен начин.
·Член 32: Преглед
В член 32 са установени правилата, уреждащи преразглеждането на регламента. В параграф 1 е предвиден първият процес на преразглеждане, който се провежда не по-късно от две години след влизането в сила и води до изготвяне на доклад и потенциални законодателни предложения за изменение на регламента. Първият преглед ще се съсредоточи върху необходимостта и осъществимостта на разширяване на приложното поле на регламента, за да бъдат обхванати различни от горите екосистеми и допълнителни стоки.
Общият преглед, предвиден в параграф 2, ще се състои пет години след датата, предвидена в член 32, параграф 2, т.е. 12 месеца след влизането в сила. В разпоредбата също така е предвидено съдържанието на първия общ преглед, който ще включва оценка на възможността за въвеждане на допълнителни инструменти за улесняване на търговията, както и въздействието върху земеделските стопани на първите години на прилагане на настоящия регламент.
И накрая, в параграф 3 вниманието е насочено върху прегледа на съответните продукти, изброени в приложение 1. Този преглед ще се извърши две години след влизането в сила на регламента и на редовни интервали след това, което ще даде възможност за постепенно разширяване на продуктовия обхват. Изменянето на списъка с продукти, включен в приложение 1, ще се извършва чрез делегиран акт (параграф 4).
·Член 36: Влизане в сила и дата на прилагане
Настоящият регламент се прилага от датата на влизането му в сила. В параграф 2 обаче се предвижда, че членове 3—12, 14—22, 24, 29 и 30 се прилагат 12 месеца след влизането в сила на настоящия регламент. В параграф 3 е установено обаче, че тези членове се прилагат 24 месеца след влизането в сила на настоящия регламент по отношение на оператори, които са микропредприятия, създадени до 31 декември 2020 г., с изключение на продуктите, обхванати от приложението към Регламент (ЕС) № 995/2010 (РЕСДМ).
Тези отлагания на прилагането създават преходен период, през който задълженията на операторите и търговците, както и задълженията на компетентните органи да извършват проверки, не се прилагат. Преходният период, който е по-продължителен за микропредприятията, ще осигури на операторите и търговците достатъчно време да се адаптират към своите задължения по силата на регламента.
2021/0366 (COD)
Предложение за
РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
за предоставянето на пазара на Съюза, както и за износа от Съюза на определени стоки и продукти, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 995/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет,
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)Горите осигуряват голямо разнообразие от екологични, икономически и социални ползи, включително горски продукти от дървен материал и недървесни горски продукти, както и свързани с околната среда услуги от основно значение за човечеството, тъй като те са дом на по-голямата част от биологичното разнообразие на сушата на Земята. Те поддържат функционирането на екосистемите, спомагат за опазването на климатичната система, осигуряват чист въздух и играят жизненоважна роля за пречистването на водите и почвите, както и за съхраняването на водните запаси. Освен това горите осигуряват препитание и доходи за около една трета от световното население и тяхното унищожаване има сериозни последици за поминъка на най-уязвимите общности, включително коренното население и местните общности, които са силно зависими от горските екосистеми. Освен това обезлесяването и влошаването на състоянието на горите намаляват основните въглеродни поглътители и увеличават вероятността от предаване на нови болести от животните на хората.
(2)Обезлесяването и влошаването на състоянието на горите настъпват с тревожни темпове. Според оценка на Организацията на ООН за прехрана и земеделие между 1990 г. и 2020 г. в целия свят са изчезнали 420 милиона хектара гори — около 10 % от останалите гори в света и площ, по-голяма от Европейския съюз. Обезлесяването и влошаването на състоянието на горите от своя страна са важни фактори за глобалното затопляне и загубата на биологично разнообразие — двете най-важни екологични предизвикателства в днешно време. И все пак, всяка година светът продължава да губи 10 милиона хектара гори.
(3)Обезлесяването и влошаването на състоянието на горите допринасят за глобалната свързана с климата криза по много начини. Най-важното е, че те увеличават емисиите на парникови газове чрез свързани с тях горски пожари, като капацитетът за поглъщане на въглерод се премахва трайно, намалява се устойчивостта на засегнатия район спрямо изменението на климата и значително се намалява биологичното му разнообразие. Само обезлесяването е причина за 11 % от емисиите на парникови газове..
(4)Влошаването на климата води до загуба на биологично разнообразие в световен мащаб, а вследствие на загубата на биологично разнообразие изменението на климата се задълбочава; те са неразривно свързани, както потвърждават последните проучвания. Биологичното разнообразие спомага за смекчаване на изменението на климата. Насекомите, птиците и бозайниците играят ролята на опрашители и разпространители на семена и могат да спомогнат за по-ефективно пряко или косвено съхранение на въглерода. Горите също така осигуряват непрекъснато допълване на водните ресурси и предотвратяване на суши и техните вредни последици за местните общности, включително коренното население. Драстичното ограничаване на обезлесяването и на влошаването на състоянието на горите, както и системното възстановяване на горите и други екосистеми е единствената най-значима природосъобразна възможност за смекчаване на изменението на климата.
(5)Биологичното разнообразие е от съществено значение за устойчивостта на екосистемите и техните услуги както на местно, така и на световно равнище. Повече от половината от световния брутен вътрешен продукт зависи от природата и услугите, които се предоставят благодарение на нея. Три основни икономически сектора — строителството, селското стопанство, хранително-вкусовата промишленост — зависят до голяма степен от природата. Загубата на биологично разнообразие застрашава устойчивите водни цикли и продоволствените системи и излага на риск продоволствената сигурност и храненето. Опрашването на над 75 % от видовете култури в световен мащаб се извършва от животни. Освен това няколко промишлени сектора разчитат на генетичното разнообразие и екосистемните услуги като критични суровини за производството, по-специално на лекарства.
(6)Изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и обезлесяването са проблеми от най-голямо значение в световен мащаб, които засягат оцеляването на човечеството и устойчивите условия на живот на Земята. Ускоряването на изменението на климата, загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на околната среда, съчетани с конкретни примери за тяхното опустошително въздействие върху природата, условията на живот на хората и местните икономики, доведоха до признаването на екологичния преход като определящата цел на нашето време и като въпрос на равнопоставеност на поколенията.
(7)Потреблението в Съюза е значителен фактор за обезлесяването и влошаването на състоянието на горите в световен мащаб. Според Оценката на въздействието на инициативата без подходяща регулаторна намеса до 2030 г. потреблението и производството в ЕС на шестте стоки, включени в приложното поле (дървен материал, домашни животни от рода на едрия рогат добитък, соя, палмово масло, какао и кафе), ще доведат до нарастване на обезлесяването с около 248 000 хектара годишно.
(8)Що се отнася до състоянието на горите в ЕС, в Доклада за състоянието на горите в Европа за 2020 г. се посочва, че между 1990 г. и 2020 г. площта на горите в Европа се е увеличила с 9 %, въглеродът, съхраняван в биомасата, е нараснал с 50 %, а доставките на дървен материал са се увеличили с 40 %. Въпреки това, според доклада на Европейската агенция за околната среда „Състояние на околната среда за 2020 г.“ по-малко от 5 % от горските площи в Европа се смятат за незасегнати или за естествени.
(9)През 2019 г. Комисията прие няколко инициативи за справяне с глобалните екологични кризи, включително конкретни действия във връзка с обезлесяването. В своето съобщение „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“ Комисията определя като приоритет намаляването на последиците, които потреблението в Съюза оказва върху земята, и насърчава консумирането на продукти от несвързани с обезлесяване вериги на доставки. В своето съобщение от 11 декември 2019 г., озаглавено „Европейският зелен пакт“, Комисията определи нова стратегия за растеж, която има за цел превръщането на Съюза в справедливо и благоденстващо общество с модерна, ефективна от гледна точка на ресурсите и конкурентоспособна икономика, в която през 2050 г. няма нетни емисии на парникови газове, икономическият растеж не зависи от използването на ресурси и нито един човек и място не са изоставени. С него се цели опазването, съхранението и увеличаването на природния капитал на Съюза, както и защитата на здравето и благосъстоянието на гражданите и бъдещите поколения от свързани с околната среда рискове и въздействия. Освен това Европейският зелен пакт има за цел на гражданите и на бъдещите поколения да се предоставят, наред с другото, чист въздух, чиста вода, почва и биологично разнообразие в добро екологично състояние. За тази цел стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г., стратегията „От фермата до трапезата“, стратегията на ЕС за горите, планът за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване“ и други важни стратегии, разработени в рамките на Европейския зелен пакт, допълнително подчертават значението на действията за опазване и устойчивост на горите. По-специално стратегията на ЕС за биологичното разнообразие има за цел опазване на природата и постигане на обрат в тенденцията към влошаване на състоянието на екосистемите. И накрая, със стратегията на ЕС за биоикономиката се насърчава опазването на околната среда и екосистемите и същевременно с това се решават въпроси, свързани с нарастващото търсене на храни, фуражи, енергия, материали и продукти, като се търсят нови начини за производство и потребление.
(10)Държавите членки многократно са изразявали своята загриженост във връзка с непрекъснатото обезлесяване. Те подчертаха, че тъй като настоящите политики и действия на световно равнище за опазване, възстановяване и устойчиво управление на горите не са достатъчни за спиране на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, са необходими засилени действия на равнището на Съюза, за да се допринесе по-ефективно за постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР) в рамките на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, която беше приета от всички държави — членки на ООН през 2015 г. Съветът изрично подкрепи намерението на Комисията, заявено в съобщението „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“, да извърши оценка на допълнителните регулаторни и нерегулаторни мерки и да представи съответните предложения.
(11)Европейският парламент подчерта, че унищожаването в наши дни на горите в световен мащаб е свързано до голяма степен с разрастването на селскостопанското производство, по-специално чрез превръщането на горите в земеделска земя, предназначена за производството на редица продукти и стоки, чието търсене е голямо. На 22 октомври 2020 г. Парламентът прие резолюция в съответствие с член 225 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в която се отправя искане към Комисията да представи, въз основа на член 192, параграф 1 от ДФЕС, предложение за „законодателната рамка на ЕС за спиране и обръщане на причинения от ЕС процес на глобално обезлесяване“.
(12)Борбата с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите представлява важна част от пакета от мерки, необходими за намаляване на емисиите на парникови газове и за спазване на ангажимента на Съюза по линия на Европейския зелен пакт, както и на Парижкото споразумение относно изменението на климата от 2015 г. и на правно обвързващия ангажимент по линия на Европейския закон за климата за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. и намаляване до 2030 г. на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % под равнищата от 1990 г.
(13)Разрастването на селското стопанство е причина за почти 90% от обезлесяването в световен мащаб, като повече от половината от загубите на гори се дължат на превръщането на горите в земеделски площи, докато пашата на добитък е причина за почти 40 % от загубите на гори..
(14)Между 1990 г. и 2008 г. Съюзът е внасял и консумирал една трета от свързаните с обезлесяване селскостопански продукти, с които се търгува в световен мащаб. През този период на потреблението в Съюза се дължат 10 % от свързаното с производството на стоки или услуги обезлесяване в световен мащаб. Въпреки че относителният дял на потреблението в ЕС намалява, потреблението в ЕС е фактор на обезлесяването с прекомерна тежест. Поради това Съюзът следва да предприеме действия за свеждане до минимум на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите в световен мащаб, причинени от потреблението на определени стоки и продукти, и следователно да се стреми да намали своя принос за емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие в световен мащаб, както и да насърчава устойчиви модели на производство и потребление в Съюза и в световен мащаб. За да окаже най-голямо въздействие, политиката на Съюза следва да е насочена към оказване на влияние върху световния пазар, а не само върху веригите на доставки за Съюза. Във връзка с това, партньорствата и ефективното международно сътрудничество с държавите производители и държавите потребители са от основно значение.
(15)Спирането на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите е съществена част от ЦУР. Настоящият регламент следва да допринесе по-специално за постигането на целите по отношение на живота на земята (ЦУР 15), действията в областта на климата (ЦУР 13), отговорното потребление и производство (ЦУР 12), премахването на глада (ЦУР 2) и доброто здраве и благосъстояние (ЦУР 3). Съответната подцел 15.2 за спиране на обезлесяването до 2020 г. не е постигната, което подчертава спешната необходимост от амбициозни и ефективни действия.
(16)Чрез настоящия регламент следва също така да се даде отговор на Декларацията от Ню Йорк за горите — правно необвързваща политическа декларация, с която се подкрепя глобален график за намаляване наполовина на загубата на естествени гори до 2020 г. и се цели до 2030 г. тя да бъде прекратена. Декларацията беше подкрепена от десетки правителства, много от най-големите дружества в света и влиятелни организации на гражданското общество и коренното население. В нея също така се прави призив към частния сектор да постигне целта за премахване на обезлесяването от производството на селскостопански стоки като продукти от палмово масло, соя, хартия и говеждо месо не по-късно от 2020 г. — цел, която не е постигната. Освен това регламентът следва да допринесе за Стратегическия план на Организацията на обединените нации за горите за периода 2017—2030 г., чиято глобална цел за горите 1 е да се постигне обрат в тенденцията към загуба на горско покритие в световен мащаб чрез устойчиво управление на горите, включително опазване, възстановяване, залесяване и повторно залесяване, и да се увеличат усилията за предотвратяване на влошаването на състоянието на горите и за увеличаване на приноса на горите към борбата с изменението на климата.
(17)Чрез настоящия регламент следва също така да се даде отговор на Декларацията от Глазгоу от 2021 г. на лидерите относно горите и земеползването, в която се признава, че „за постигането на целите, свързани със земеползването, климата, биологичното разнообразие и устойчивото развитие както на световно, така и на национално равнище, ще са необходими преобразяващи по-нататъшни действия във взаимосвързаните области на устойчиво производство и потребление; развитие на инфраструктурата; търговия, финанси и инвестиции; и подкрепа за дребните земеделски стопани, коренното население и местните общности“. В тази декларация подписалите страни подчертаха също така, че ще засилят общите си усилия както в международен, така и в национален план, за улесняване на търговската политика и политиката за развитие, които насърчават устойчивото развитие и устойчивото производство и потребление на стоки, които водят до взаимна изгода за държавите и не причиняват обезлесяване и влошаване на качеството на земите.
(18)Като член на Световната търговска организация (СТО) Съюзът е поел ангажимент да насърчава многостранна търговска система в рамките на СТО, която е универсална, основана на правила, отворена, прозрачна, предвидима, приобщаваща, недискриминационна и справедлива, както и търговска политика, която е отворена, устойчива и решителна. Поради това приложното поле на настоящия регламент ще включва както стоките и продуктите, произвеждани в Съюза, така и стоките и продуктите, внасяни в Съюза.
(19)Настоящият регламент следва също така Съобщението на Комисията „Отворена, устойчива и решителна търговска политика“, в което се посочва, че с оглед на новите външни и вътрешни предизвикателства, и по-специално на новия модел за по-устойчив растеж, определен в Европейския зелен пакт и европейската цифрова стратегия, ЕС се нуждае от нова стратегия за търговската политика — такава, която ще подкрепя постигането на целите на вътрешната и външната политика на ЕС и ще способства за увеличаване на устойчивостта в съответствие с ангажиментите му за цялостно изпълнение на целите на ООН за устойчиво развитие. Търговската политика трябва да играе в пълнота своята роля за възстановяването след пандемията от COVID-19, за екологичната и цифровата трансформация на икономиката, както и за изграждането на по-гъвкава Европа на световната сцена.
(20)Настоящият регламент следва да допълва други мерки, предложени в съобщението на Комисията „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“, и по-специално: 1) работа в партньорство с държавите производители, за да им се помогне да предприемат мерки спрямо първопричините за обезлесяването, като например слабо управление, неефективно правоприлагане и корупция, и 2) засилване на международното сътрудничество с държавите — основни потребители, за да се насърчи приемането на подобни мерки, с цел да се избегне пускането на техните пазари на продукти с произход от веригите на доставки, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите.
(21)Комисията следва да продължи да работи в партньорство с държавите производители и в по-общ план — в сътрудничество с международни организации и органи и следва да засили подкрепата и стимулите си по отношение на опазването на горите и прехода към несвързано с обезлесяване производство, като признава ролята на коренното население, подобрява управлението и правата на земевладение, засилва правоприлагането и насърчава устойчиво управление на горите, устойчиво на изменението на климата селско стопанство, устойчиво интензифициране и диверсификация, агроекология и агролесовъдство. За да направи това, тя следва да признае ролята на коренното население за опазването на горите. Въз основа на опита и поуките, извлечени в контекста на вече съществуващите инициативи, Съюзът и държавите членки следва да работят в партньорство с държавите производители, по тяхно искане, за да се възползват от многобройните функционални възможности на горите, да подпомага държавите производители в прехода към устойчиво управление на горите, както и да се справят с глобалните предизвикателства, като същевременно задоволяват местните нужди и обръщат внимание на предизвикателствата, пред които са изправени дребните земеделски стопани в съответствие със съобщението „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“. Партньорският подход следва да помогне на държавите производители при опазването, възстановяването и използването на горите по устойчив начин и следователно да допринася за постигането на целта на настоящия регламент за намаляване на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите.
(22)Друго важно действие, обявено в съобщението, е създаването на обсерватория на ЕС по въпросите на обезлесяването, влошаването на състоянието на горите и промените в горското покритие в световен мащаб и свързаните с това фактори („обсерватория на ЕС“), приведена в действие от Комисията с цел по-добър мониторинг на промените в горското покритие в световен мащаб и свързаните с него фактори. Освен това, въз основа на вече съществуващите инструменти за мониторинг, включително продуктите по програма „Коперник“, обсерваторията на ЕС ще улесни достъпа до информация относно веригите на доставки на публични субекти, потребители и предприятия, като предоставя лесни за разбиране данни и информация, свързващи обезлесяването, влошаването на състоянието на горите и промените в горското покритие в световен мащаб с търсенето/търговията в ЕС със стоки и продукти. Следователно обсерваторията на ЕС ще подкрепя пряко прилагането на настоящия регламент, като предоставя научни доказателства по отношение на глобалното обезлесяване и влошаване на състоянието на горите и свързаната с това търговия. Обсерваторията на ЕС ще си сътрудничи тясно със съответните международни организации, научноизследователски институти и трети държави.
(23)Съществуващата законодателна рамка на ЕС е съсредоточена върху борбата с незаконната сеч и свързаната с това търговия и в нея не се разглежда пряко обезлесяването. Тя се състои от Регламент (ЕС) № 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на задълженията на операторите, които пускат на пазара дървен материал и изделия от дървен материал, и Регламент (ЕО) № 2173/2005 на Съвета за установяването на схема на разрешителни FLEGT за вноса на дървесина в Европейската общност. И двата регламента бяха оценени в рамките на проверка за пригодност, при която беше установено, че макар законодателството да е оказало положително въздействие върху управлението на горите, целите на двата регламента — а именно да се ограничи незаконната сеч и свързаната с нея търговия и да се намали потреблението на незаконно добит дървен материал в ЕС — не са постигнати и се стигна до заключението, че поставянето на акцент единствено върху законосъобразността на дървения материал не е достатъчно за постигане на поставените цели.
(24)Наличните доклади потвърждават, че значителна част от непрекъснатото обезлесяване е законосъобразна съгласно законите на държавата на производство. Според неотдавнашен доклад в периода между 2013 г. и 2019 г. около 30 % от обезлесяването, дължащо се на търговско селскостопанско производство в тропическите държави, е било законосъобразно. Наличните данни обикновено са съсредоточени върху държави с неефективно управление — общия дял на обезлесяването, което е незаконно, може да е по-малък, но вече са налице ясни данни, които показват, че неотчитането на обезлесяването, което е законосъобразно в държавата на производство, подкопава ефективността на мерките на политиката.
(25)В оценката на въздействието на възможните мерки на политиката за справяне с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, причинени от Съюза, заключенията на Съвета и резолюцията на Европейския парламент от 2020 г. ясно се посочва необходимостта от определянето на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите като водещи критерии за бъдещи мерки, които Съюзът да предприеме. Поради това в новата правна рамка на Съюза следва да се разгледат както законосъобразността, така и въпросът дали производството на съответните стоки и продукти не е свързано с обезлесяване.
(26)Определението за несвързано с обезлесяване производство следва да бъде достатъчно широко, за да обхване както обезлесяването, така и влошаването на състоянието на горите, то следва да осигури правна яснота и да бъде измеримо въз основа на количествени, обективни и международно признати данни.
(27)Регламентът следва да обхваща стоките, чието потребление в Съюза е най-значимо от гледна точка на причиняването на глобално обезлесяване и влошаване на състоянието на горите и за които политическата намеса на Съюза би могла да донесе най-големи ползи за единица търговска стойност. Като част от проучването в подкрепа на оценката на въздействието беше извършен обстоен преглед на научната литература, а именно на първичните източници, в които се оценява въздействието на потреблението в ЕС върху обезлесяването в световен мащаб и тези последици се свързват с конкретни стоки, и беше извършена кръстосана проверка чрез широки консултации със заинтересованите страни. Този процес доведе до изготвянето на първи списък от осем стоки. Дървеният материал е включен пряко в приложното поле, тъй като вече е обхванат от РЕСДМ. Списъкът на стоките беше допълнително съкратен чрез анализ на ефикасността в оценката на въздействието. В рамките на този анализ на ефективността беше направено сравнение между свързаните с потреблението в ЕС хектари обезлесени площи за всяка от тези стоки, както са изчислени в неотдавнашно научно изследване, и средната стойност на вноса им в ЕС. Според научното изследване, използвано за анализа на ефективността, от общо осем стоки, анализирани в него, на шест стоки се пада най-големият дял от обезлесяването, причинено от ЕС: палмово масло (33,95 %), соя (32,83 %), дървен материал (8,62 %), какао (7,54 %), кафе (7,01 %) и говеждо месо (5,01 %).
(28)Като се има предвид, че следва да се насърчава използването на рециклирани съответни стоки и продукти и че включването на такива стоки и продукти в приложното поле на настоящия регламент би създало несъразмерна тежест за операторите, използваните стоки и продукти, чийто жизнен цикъл е завършил и в противен случай биха били изхвърлени като отпадъци, следва да бъдат изключени от приложното поле на настоящия регламент.
(29)Задълженията по отношение на съответните стоки и продукти следва да бъдат определени в настоящия регламент с цел ефективна борба с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите и насърчаване на несвързаните с обезлесяване вериги на доставките.
(30)Много международни организации и органи (например Организацията на ООН за прехрана и земеделие, Междуправителствения комитет по изменението на климата, Програмата на ООН за околната среда, Парижкото споразумение, Международния съюз по опазване на природата, Конвенцията за биологичното разнообразие) са изготвили разработки в областта на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите и определенията в настоящия регламент се основават на тези разработки.
(31)Следва да се определи крайна дата, за да се осигури основа за оценката на това дали съответната площ е била подложена на обезлесяване или влошаване на състоянието на горите, което означава, че стоките и продуктите, попадащи в приложното поле на настоящия регламент, няма да могат да бъдат въвеждани на пазара на Съюза или да бъдат изнасяни от него, ако са произведени на площ, която е била подложена на обезлесяване или влошаване на състоянието на горите след тази дата. Това следва да даде възможност за подходяща проверка и мониторинг, за спазване на съществуващите международни ангажименти, като ЦУР и Декларацията от Ню Йорк за горите, като по този начин се сведат до минимум внезапните смущения във веригите на доставки и същевременно се премахнат всички стимули за ускоряване на дейностите, водещи до обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, с оглед на влизането в сила на настоящия регламент.
(32)За да се засили приносът на Съюза за спиране на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите и да се гарантира, че на пазара на Съюза не се пускат стоки и продукти от свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите вериги на доставките, съответните стоки и продукти не следва да се пускат или предоставят на пазара на Съюза, нито да се изнасят от пазара на Съюза, освен ако тяхното производство не е свързано с обезлесяване и са произведени съгласно приложимото законодателство на държавата на производство. За да се потвърди, че това е така, те следва винаги да бъдат придружавани от декларация за надлежна проверка.
(33)Въз основа на системен подход операторите следва да предприемат подходящи стъпки, за да се уверят, че съответните стоки и продукти, които те възнамеряват да пуснат на пазара на Съюза, отговарят на изискването на настоящия регламент за несвързано с обезлесяване производство и на изискването за законосъобразност. За целта операторите следва да установят и прилагат процедури за надлежна проверка. Процедурата за надлежна проверка, която се изисква съгласно настоящия регламент, следва да включва три елемента: изисквания за предоставяне на информация, оценка на риска и мерки за ограничаване на риска. Процедурите за надлежна проверка следва да бъдат разработени така, че да се предоставя достъп до информация относно източниците и доставчиците на стоките и продуктите, които биват пускани на пазара на Съюза, включително информация, доказваща, че са изпълнени изискването за несвързано с обезлесяване производство и изискването за законосъобразност, наред с другото чрез определяне на държавата и района на производство, включително координатите на географското местоположение на съответните парцели. За тези координати на географското местоположение, които зависят от определянето на времето, позиционирането и/или наблюдението на Земята, може да се използват космически данни и услуги, предоставяни в рамките на космическата програма на Съюза (EGNOS/„Галилео“ и „Коперник“). Въз основа на тази информация операторите следва да извършат оценка на риска. Когато бъде установен риск, операторите следва да ограничат този риск, за да постигнат нулев или незначителен риск. Операторът следва да има право да пусне съответната стока или продукт на пазара на Съюза или да изнесе съответната стока или продукт едва след като изпълни изискваните стъпки съгласно процедурата за надлежна проверка и заключи, че не съществува никакъв риск или че съществува незначителен риск от несъответствие на съответната стока или продукт с настоящия регламент.
(34)Операторите следва официално да поемат отговорност за съответствието на съответните стоки или продукти, които те възнамеряват да пускат на пазара на Съюза или да изнасят, като предоставят декларации за надлежна проверка. В настоящия регламент следва да се предостави образец на такива декларации. Очаква се това да улесни прилагането на настоящия регламент от страна на компетентните органи и съдилища, както и да повиши спазването на изискванията от страна на операторите.
(35)За да се отчетат добрите практики, в рамките на процедурата за оценка на риска могат да се използват схеми за сертифициране или други схеми, проверени от трети лица, но те не следва да заместват отговорността на оператора по отношение на надлежната проверка.
(36)Търговците следва да носят отговорност за събирането и съхраняването на информация, гарантираща прозрачността на веригата на доставките на съответните стоки и продукти, които те предоставят на пазара. Големите търговци, които не са малки и средни предприятия (МСП), оказват значително влияние върху веригите на доставки и играят важна роля, за да се гарантира, че те не са свързани с обезлесяване и поради това следва да имат същите задължения като операторите.
(37)За да се насърчи прозрачността и да се улесни правоприлагането, операторите, които не са МСП, следва ежегодно да докладват публично за своята система за надлежна проверка, включително за стъпките, които са предприели за изпълнение на задълженията си.
(38)Следва да се прилагат други законодателни инструменти на ЕС, с които се определят изисквания за надлежна проверка по веригата за създаване на стойност по отношение на неблагоприятното въздействие върху правата на човека или околната среда, доколкото в настоящия регламент не са предвидени специални разпоредби със същата цел, естество и последици, които могат да бъдат адаптирани в светлината на бъдещи законодателни изменения. Съществуването на настоящия регламент не следва да изключва прилагането на други законодателни инструменти на ЕС, с които се определят изисквания по отношение на надлежната проверка на веригата за създаване на стойност. Когато такива други законодателни инструменти на ЕС предвиждат по-специални разпоредби или добавят изисквания към разпоредбите, установени в настоящия регламент, тези разпоредби следва да се прилагат във връзка с разпоредбите на настоящия регламент. Освен това, когато настоящият регламент съдържа по-специални разпоредби, те не следва да се тълкуват по начин, който подкопава ефективното прилагане на други законодателни инструменти на ЕС относно надлежната проверка или постигането на общата им цел.
(39)Операторите, попадащи в обхвата на други законодателни инструменти на ЕС, с които се определят изисквания за надлежна проверка по веригата за създаване на стойност по отношение на неблагоприятното въздействие върху правата на човека или околната среда, следва да бъдат в състояние да изпълняват задълженията за докладване съгласно настоящия регламент, като включват изискваната информация при докладването съгласно другия законодателен инструмент на ЕС.
(40)Отговорността за прилагане на настоящия регламент следва да се носи от държавите членки, като техните компетентни органи следва да бъдат задължени да гарантират, че настоящият регламент се спазва изцяло. Еднаквото прилагане на настоящия регламент по отношение на съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, може да бъде постигнато единствено чрез системен обмен на информация и сътрудничество между компетентните органи, митническите органи и Комисията.
(41)Ефективното и ефикасното изпълнение и прилагане на настоящия регламент са от съществено значение за постигането на неговите цели. За тази цел Комисията следва да създаде и управлява информационна система, която да подпомага операторите и компетентните органи при представянето и осъществяването на достъп до необходимата информация за съответните стоки и продукти, пуснати на пазара. Операторите следва да подават декларациите за надлежна проверка в информационната система. Информационната система следва да бъде достъпна за компетентните органи и митническите органи, за да се улесни изпълнението на техните задължения по настоящия регламент. Информационната система следва да бъде достъпна и за широката общественост, като анонимизираните данни се предоставят в отворен и машинночетим формат в съответствие с политиката на Съюза на свободно достъпни данни.
(42)По отношение на съответните стоки, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, компетентните органи са натоварени с проверката на съответствието на съответните стоки и продукти със задълженията по настоящия регламент, докато ролята на митниците е да гарантират, че когато е приложимо, в митническата декларация се прави позоваване на декларацията за надлежна проверка, и освен това, от момента на въвеждане на електронния интерфейс за обмен на информация между митническите органи и компетентните органи, да проверяват статуса на декларацията за надлежна проверка след първоначален анализ на риска, извършен от компетентните органи в информационната система, и да предприемат съответните действия (т.е. да спрат или да отхвърлят стока или продукт, ако това бъде поискано чрез статуса в информационната система). Тази специфична организация на контрола изключва прилагането на глава VII от Регламент (ЕС) 2019/1020, що се отнася до прилагането и изпълнението на настоящия регламент.
(43)Държавите членки следва да гарантират, че винаги разполагат с достатъчно финансови ресурси, за да осигурят на компетентните органи подходящия персонал и технически средства. Ефективните проверки изискват значителни ресурси, поради това следва да се осигури устойчивост на ресурсите, за да бъдат предоставяни във всеки един момент и в степен, съобразно нуждите, свързани с правоприлагането. Държавите членки следва да имат възможността да допълват публичното финансиране чрез изискване от съответните икономически оператори за възстановяване на разходите, направени при осъществяването на проверки във връзка със съответните стоки и продукти, за които е установено, че не съответстват на изискванията.
(44)Настоящият регламент не засяга други законодателни актове на Съюза относно стоките и продуктите, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, по-специално разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза по отношение на правомощията на митническите органи и митническия контрол. На вносителите следва да се припомни, че членове 220, 254, 256, 257 и 258 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета предвиждат, че продуктите, въвеждани на пазара на Съюза, при които се налага допълнителна обработка, се поставят под съответния митнически режим, който позволява такава обработка. Като цяло допускането за свободно обращение или износ не следва да се смята за доказателство за съответствие с правото на Съюза, тъй като такова допускане не включва непременно пълен контрол на съответствието.
(45)С цел оптимизиране и облекчаване на процеса на контрол на съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, е необходимо да се създадат електронни интерфейси, които позволяват автоматичното предаване на данни между митническите системи и информационната система на компетентните органи. Средата на ЕС за митническо обслужване на едно гише е логичният кандидат за подпомагане на такова предаване на данни. Интерфейсите следва да бъдат с висока степен на автоматизация и лесни за използване, а допълнителната тежест за митническите органи следва да бъде ограничена. Освен това, с оглед на ограничените разлики между данните, които трябва да бъдат декларирани съответно в митническата декларация и декларацията за надлежна проверка, е целесъобразно да се предложи и подход „от предприятията към правителството“, при който търговците и икономическите оператори да предоставят декларацията за надлежна проверка за съответната стока или продукт чрез националната среда за митническо обслужване на едно гише, като тази декларация се предава автоматично в информационната система, използвана от компетентните органи. Митническите органи и компетентните органи следва да допринасят за определяне на данните, които трябва да се предават, и на всички други технически изисквания.
(46)Рискът от пускане на пазара на Съюза на неотговарящи на изискванията стоки и продукти варира в зависимост от стоката и продукта, както и от държавата на произход и производство. Операторите, снабдяващи се със стоки и продукти от държави или части от тях, които представляват нисък риск от отглеждане, добив или производство на съответните стоки в нарушение на настоящия регламент, следва да бъдат обвързани с по-малко задължения, като по този начин се намаляват разходите за привеждане в съответствие и административната тежест. Стоките и продуктите от държави с висок риск и или части от тях следва да подлежат на засилен контрол от страна на компетентните органи.
(47)Поради тази причина Комисията следва да направи оценка на риска от обезлесяване и влошаване на състоянието на горите на равнище държава или части от нея въз основа на съвкупност от критерии, които отразяват както количествени, обективни и международно признати данни, така и признаци, че държавите са активно ангажирани в борбата с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите. Тази информация за сравнителния анализ следва да улесни операторите в Съюза да извършват надлежна проверка, а компетентните органи — да наблюдават и налагат спазването им, като същевременно се предоставя стимул за държавите производители да повишат устойчивостта на своите системи за селскостопанско производство и да намалят въздействието си върху обезлесяването. Това следва да спомогне за повишаване на прозрачността и устойчивостта на веригите на доставки. Тази система за сравнителен анализ следва да се основава на тристепенна класификация на държавите, които да се считат за държави с нисък, стандартен или висок риск. За да се гарантира подходяща прозрачност и яснота, Комисията следва по-специално да оповестява публично данните, използвани за сравнителен анализ, причините за предложената промяна в класификацията и отговора на съответната държава. За съответните стоки и продукти от държави с нисък риск или части от държави, определени като държави с нисък риск, операторите следва да имат право да извършват опростена надлежна проверка, а от компетентните органи следва да се изисква да извършват засилен контрол на съответните стоки и продукти от държави с висок риск или части от държави, определени като държави с висок риск. Комисията следва да бъде оправомощена да приема мерки за изпълнение с цел установяване на държавите или частите от тях, които представляват нисък или висок риск от производство на съответните стоки и продукти, които не отговарят на изискванията на настоящия регламент.
(48)Компетентните органи следва редовно да извършват проверки на операторите и търговците, за да установят дали те изпълняват ефективно задълженията, предвидени в настоящия регламент. Освен това компетентните органи следва да извършват проверки, когато разполагат със съответната информация и въз основа на тази информация, включително при изразена основателна загриженост от страна на трети лица. За да се обхванат всички съответни стоки и продукти, съответните оператори и търговци и обемите на техния дял от стоки и продукти, следва да се прилага двояк подход. Поради това от компетентните органи следва да се изисква да проверяват определен процент от операторите и търговците, като същевременно обхващат определен процент от съответните стоки и продукти. Тези проценти следва да бъдат по-високи за съответните стоки и продукти от държави с висок риск или части от тях.
(49)Проверките на операторите и търговците от страна на компетентните органи следва да обхващат системите за надлежна проверка и това дали съответните стоки и продукти отговарят на разпоредбите на настоящия регламент. Проверките следва да се извършват на базата на основан на риска план за проверки. Планът следва да съдържа критерии за риска, които позволяват на компетентните органи да извършват анализ на риска на декларациите за надлежна проверка, представени от операторите и търговците. Критериите за риска следва да отчитат риска от обезлесяване, свързан със съответните стоки и продукти в държавата на производство, данните от предишни периоди относно спазването от страна на операторите и търговците на задълженията по настоящия регламент и всяка друга относима информация, с която разполагат компетентните органи. Анализът на риска на декларациите за надлежна проверка следва да позволи на компетентните органи да посочат операторите, търговците и съответните стоки и продукти, които трябва да бъдат проверени, и следва да се извършва чрез използване на техники за електронно обработване на данни в информационната система, чрез която да се събират декларациите за надлежна проверка.
(50)В случай че анализът на риска на декларациите за надлежна проверка разкрие, че съществува висок риск конкретните съответни стоки и продукти да не отговарят на изискванията, компетентните органи следва да могат да предприемат незабавни временни мерки, за да предотвратят пускането или предоставянето им на пазара на Съюза. В случай че тези съответни стоки и продукти са въвеждани на пазара на Съюза или са извеждани от него, компетентните органи следва да поискат от митническите органи спирането на допускането за свободно обращение или износа, за да се даде възможност на компетентните органи да извършат необходимите проверки. Такова искане следва да се изпраща чрез системата за взаимодействие между митническите и компетентните органи. Спирането на пускането или предоставянето на пазара на Съюза, на допускането за свободно обращение или на износа следва да бъде ограничено до три работни дни, освен когато компетентните органи се нуждаят от допълнително време, за да преценят дали съответните стоки и продукти отговарят на изискванията на настоящия регламент. В този случай компетентните органи следва да предприемат допълнителни временни мерки за удължаване на срока на спирането или да поискат такова удължаване от митническите органи, в случай на съответни стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него.
(51)Планът за проверки следва да се актуализира редовно въз основа на резултатите от изпълнението му. За операторите, които последователно спазват изискванията, следва да се прилага намалена честота на проверките.
(52)За да се гарантира изпълнението и ефективното прилагане на настоящия регламент, държавите членки следва да разполагат с правомощието да изтеглят и изземат съответните стоки и продукти, които не отговарят на изискванията, и да предприемат подходящи коригиращи действия. Те следва да гарантират, че нарушенията на настоящия регламент от страна на оператори и търговци се наказват с ефективни, съразмерни и възпиращи санкции.
(53)Като се има предвид международният характер на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите и свързаната с това търговия, компетентните органи следва да си сътрудничат помежду си, с митническите органи на държавите членки, с Комисията, както и с административните органи на трети държави. Компетентните органи следва също така да си сътрудничат с компетентните органи за надзора и прилагането на други законодателни инструменти на ЕС, с които се определят изискванията за надлежна проверка по веригата за създаване на стойност по отношение на неблагоприятното въздействие върху правата на човека или околната среда.
(54)Въпреки че в настоящия регламент са предвидени действия по отношение на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, както е предвидено в съобщението от 2019 г. „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“, опазването на горите не следва да води до преобразуване или влошаване на състоянието на други естествени екосистеми. Екосистеми като влажни зони, савани и торфища са от голямо значение за усилията за борба с изменението на климата в световен мащаб, както и за други цели за устойчиво развитие и е необходимо незабавно да се обърне особено внимание на тяхното преобразуване или влошаването на състоянието им. За да се справи с това, Комисията следва да направи оценка на необходимостта и осъществимостта на разширяването на обхвата, така че да обхване и други екосистеми и допълнителни стоки две години след влизането в сила. Същевременно Комисията следва също така да извърши преглед на съответните продукти, изброени в приложение I към настоящия регламент, чрез делегиран акт.
(55)С цел да се гарантира, че изискванията за предоставяне на информация, които операторите трябва да спазват и които са определени в настоящия регламент, продължават да бъдат актуални и в съответствие с развитието на науката и технологиите, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с допълването на изискванията за предоставяне на информация, необходима за процедурата за надлежна проверка, информацията и критериите за оценка и ограничаване на риска, които операторите трябва да спазват и които са определени в настоящия регламент, и списъка на стоките, установен в приложение I към настоящия регламент. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и тези консултации да бъдат проведени в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество. По-специално, с цел осигуряване на равностойно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът следва да получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти следва системно да получават достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове.
(56)С Регламент (ЕС) № 995/2010 се забранява пускането на пазара на Съюза на незаконно добит дървен материал и на изделия, получени от такъв дървен материал. В него се определят задълженията на операторите, които пускат дървен материал на пазара за първи път, да извършват надлежна проверка, а на търговците — да водят проследим регистър на своите доставчици и клиенти. Съгласно настоящия регламент следва да се запази задължението да се гарантира законосъобразността на съответните стоки и продукти, включително дървен материал и изделия от дървен материал, пуснати на пазара на Съюза, и да се допълни с изискването за устойчивост. Следователно посоченият регламент и свързаният с него Регламент за изпълнение (ЕС) № 607/2012 на Комисията се оказват излишни поради настоящия регламент и следва да бъдат отменени.
(57)С Регламент (ЕО) № 2173/2005 се определят процедурите на Съюза за прилагане на схема на разрешителни FLEGT чрез двустранни споразумения за доброволно партньорство (СДП) с държави производители на дървен материал. С цел спазване на двустранните ангажименти, поети от Европейския съюз, и запазване на напредъка, постигнат с държавите партньори, които разполагат с действаща система (етап на издаване на разрешителни FLEGT), настоящият регламент следва да включва разпоредба, с която се обявява, че дървеният материал и продуктите на основата на дървен материал, обхванати от валидно разрешително FLEGT, отговарят на изискването за законосъобразност съгласно настоящия регламент.
(58)Въпреки че в настоящия регламент са предвидени действия по отношение на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, както е предвидено в съобщението от 2019 г. „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“, опазването на горите не следва да води до преобразуване или влошаване на състоянието на други естествени екосистеми. Екосистеми като влажни зони, савани и торфища са от голямо значение за усилията за борба с изменението на климата в световен мащаб, както и за други цели за устойчиво развитие и е необходимо незабавно да се обърне особено внимание на тяхното преобразуване или влошаването на състоянието им. Поради това в срок от 2 години след влизането в сила на настоящия регламент следва да се извърши оценка на необходимостта и осъществимостта на разширяването на обхвата на настоящия регламент, така че да включва и екосистеми, различни от горите.
(59)Когато за целите на настоящия регламент е необходимо да се обработват лични данни, това следва да се извършва в съответствие със законодателството на Съюза относно защитата на личните данни. Всяко обработване на лични данни съгласно настоящия регламент се осъществява в съответствие с Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕС) 2018/1725 на Европейския парламент и на Съвета, както е приложимо.
(60)Доколкото целта на настоящия регламент — борбата с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите чрез намаляване на приноса на потреблението в Съюза — не може да бъде постигната самостоятелно от държавите членки и следователно, поради нейния мащаб, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(61)На операторите, търговците и компетентните органи следва да се предостави разумен срок, за да се подготвят за изпълнение на изискванията на настоящия регламент,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Глава 1
Общи разпоредби
Член 1
Предмет и приложно поле
С настоящия регламент се определят правила относно пускането и предоставянето на пазара на Съюза, както и относно износа от пазара на Съюза на домашни животни от рода на едрия рогат добитък, какао, кафе, маслодайна палма, соя и дървен материал („съответните стоки“) и продукти, изброени в приложение I, които съдържат, са били хранени или са били произведени със съответните стоки („съответните продукти“) с оглед
а)да се сведе до минимум приносът на Съюза за обезлесяването и влошаването на състоянието на горите в световен мащаб;
б)да се намали приносът на Европейския съюз за емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие в световен мащаб.
Регламентът не се прилага за съответни стоки и продукти, пуснати на пазара на Съюза, които са произведени преди датата, посочена в член 36, параграф 1.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)„обезлесяване“ означава превръщането на гори в земеделски земи, независимо дали е породено от човека, или не;
2)„гора“ означава земя, която се простира върху повече от 0,5 хектара, с дървета, високи над 5 метра и с покритие на короните над 10 процента, или дървета, които могат да достигнат тези прагови стойности in situ, и която не включва селскостопански насаждения и земя, която е с преобладаващо земеделско или градско ползване;
3)„селскостопански насаждения“ означава дървесни масиви в системите за селскостопанско производство, като например овощни насаждения, насаждения от маслодайна палма, маслинови овощни градини и агролесовъдни системи, когато културите се отглеждат под покритие от дървесни корони. Те включват всички насаждения във връзка със стоките, изброени в приложение I, различни от дървен материал;
4)„горски насаждения“ означава залесена гора, която се управлява интензивно и отговаря, при засаждането и достигането на зрялост, на всеки от следните критерии: един или два вида, еднакъв възрастов клас и еднакво разстояние между растенията; Тя включва насаждения с кратък цикъл на ротация за дървен материал, влакна и енергия и не включва гори, засадени за защита или възстановяване на екосистеми, както и гори, създадени чрез засаждане или засяване, които при достигане на зрялост приличат или ще приличат на естествено възпроизвеждащи се гори;
5)„залесена гора“ означава гора, съставена предимно от дървета, създадени чрез засаждане и/или целенасочено засяване, при условие че засадените или засети дървета се очаква да съставляват повече от петдесет процента от растящия запас при достигане на зрялост; тя включва дървесни култури от дървета, които първоначално са били засадени или засети;
6)„влошаване на състоянието на горите“ означава операции по дърводобив, които не са подходящи и причиняват намаляване или загуба на биологична или икономическа производителност и на сложността на горските екосистеми, водещи до дълготрайно намаляване на цялостното предоставяне на ползи от гората, което включва дървен материал, биологично разнообразие и други продукти или услуги;
7)„операции по устойчив дърводобив“ означава дърводобив, който се извършва, като се взема предвид запазването на качеството на почвата и на биологичното разнообразие с цел свеждане до минимум на отрицателните последици, по начин, при който се избягват прибирането на пънове и корени, влошаването на състоянието на първичните гори или превръщането им в горски насаждения, както и дърводобивът върху уязвими почви; свежда се до минимум мащабната гола сеч и се осигуряват подходящи прагове на местно равнище за добив на мъртва дървесина и изисквания за използване на дърводобивни системи, които свеждат до минимум въздействието върху качеството на почвата, включително уплътняването на почвата, и върху характеристиките на биологичното разнообразие и местообитанията;
8)„несвързани с обезлесяване“ означава,
а)че съответните стоки и продукти, включително онези, които са използвани за производството на съответните продукти или които се съдържат в тях, са произведени върху земя, която не е била предмет на обезлесяване след 31 декември 2020 г., и
б)че дървеният материал е бил добит от гора, без да е било причинено влошаване на състоянието на горите след 31 декември 2020 г.;
9)„произведени“ означава отгледани, добити, отглеждани, хранени или получени на съответния парцел;
10)„пускане на пазара“ означава предоставянето на съответната стока или продукт на пазара на Съюза за първи път;
11)„предоставяне на пазара“ означава всяка доставка на съответната стока или продукт за дистрибуция, потребление или използване на пазара на Съюза в процеса на търговска дейност, срещу заплащане или безплатно;
12)„оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице, което в процеса на стопанска дейност пуска на пазара на Съюза или изнася от пазара на Съюза съответните стоки или продукти;
13)„търговец“ означава всяко физическо или юридическо лице във веригата на доставките, различно от оператор, което в процеса на стопанска дейност предоставя на пазара на Съюза съответни стоки и продукти;
14)„държава на произход“ означава държава или територия съгласно определението в член 60 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета;
15)„държава на производство“ означава държавата или територията, където е произведена съответната стока или съответната стока, използвана за производството на даден продукт или съдържаща се в него;
16)„незначителен риск“ означава ситуация, при която пълната оценка както на специфичната за продукта информация, така и на общата информация относно съответствието на съответните стоки или продукти с член 3, букви а) и б), не дава основания за безпокойство;
17)„упълномощен представител“ означава всяко физическо или юридическо лице, установено в Съюза, което е упълномощено писмено от оператор да действа от негово име във връзка с определени задачи, засягащи задълженията на оператора съгласно настоящия регламент;
18)„неотговарящи на изискванията продукти“ означава съответни стоки и продукти, които не са произведени по „несвързан с обезлесяване“ начин или не са произведени в съответствие с приложимото законодателство на държавата на производство, или и двете;
19)„парцел“ означава участък в рамките на един недвижим имот, признат съгласно законите на държавата на производство, който се характеризира с достатъчно еднородни условия, за да позволява оценяването на съвкупно равнище на риска от обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, свързан със стоките, произвеждани върху този участък;
20)„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия съгласно определението в Директива 2013/34/ЕС;
21)„основателна загриженост“ означава добре обосновано твърдение, базирано на обективна и проверима информация относно неспазване на настоящия регламент и която може да изисква намесата на компетентните органи;
22)„компетентни органи“ означава органите, определени съгласно член 13, параграф 1;
23)„митнически органи“ означава митнически органи, както са определени в член 5, точка 1 от Регламент (ЕС) № 952/2013;
24)„допускане за свободно обращение“ означава процедурата, определена в член 201 от Регламент (ЕС) № 952/2013;
25)„износ“ означава процедурата, определена в член 269 от Регламент (ЕС) № 952/2013;
26)„съответни стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза“, означава съответни стоки и продукти от трети държави, поставени под митнически режим „допускане за свободно обращение“ и предназначени да бъдат пуснати на пазара на Съюза или предназначени за търговска употреба или потребление, различни от частна употреба или потребление, в рамките на митническата територия на Съюза;
27)„съответни стоки и продукти, извеждани от пазара на Съюза“, означава съответни стоки и продукти, поставени под митнически режим „износ“;
28)„приложимо законодателство на държавата на производство“ означава разпоредбите, приложими в държавата на производство по отношение на правния статут на района на производство с оглед на правата на земеползване, опазването на околната среда, правата на трети страни и съответните търговски и митнически разпоредби съгласно законодателната рамка, приложима в държавата на производство.
Член 3
Забрана
Съответните стоки и продукти могат да бъдат пускани или предоставяни на пазара на Съюза или да бъдат изнасяни от пазара на Съюза само ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)те да не бъдат свързани с обезлесяване;
б)да бъдат произведени в съответствие с приложимото законодателство на държавата на производство; както и
в)да бъдат обхванати от декларация за надлежна проверка, както е определено в член 4, параграф 2.
Глава 2
Задължения на операторите и търговците
Член 4
Задължения на операторите
1.Операторите извършват надлежна проверка, преди да пуснат съответните стоки и продукти на пазара на Съюза или преди да ги изнесат от него с цел да се гарантира съответствието им с член 3, букви а) и б). За тази цел те използват рамка от процедури и мерки, наричана по-нататък „надлежна проверка“, която е предвидена в член 8.
2.Операторите, които в резултат от посочената в член 8 надлежна проверка са стигнали до заключението, че съответните стоки и продукти отговарят на изискванията на настоящия регламент, предоставят на разположение на компетентните органи чрез информационната система, посочена в член 31, декларация за надлежна проверка преди пускането на пазара на Съюза или изнасянето на съответните стоки и продукти. В тази декларация се потвърждава, че е извършена надлежна проверка и не е установен никакъв риск или е установен незначителен риск и в нея се съдържа посочената в приложение II информация за съответните стоки и продукти.
3.Чрез предоставянето на разположение на декларацията за надлежна проверка операторът поема отговорност за съответствието на съответната стока или продукт с изискванията на настоящия регламент. Операторите водят регистър на декларациите за надлежна проверка в продължение на пет години от датата на предоставянето им чрез информационната система, посочена в член 31.
4.Операторите не могат да пускат съответни стоки или продукти на пазара на Съюза, нито да ги изнасят от него, без предварително представяне на декларация за надлежна проверка.
5.Операторът не пуска съответните стоки и продукти на пазара, нито ги изнася, ако са налице един или повече от следните случаи:
а)съответните стоки и продукти не отговарят на условията на член 3, буква а) или б);
б)при извършването на надлежната проверка е установен риск, който не е незначителен, съответните стоки и продукти да не отговарят на условията на член 3, букви а) и б);
в)операторът не е бил в състояние да изпълни процедурата за надлежна проверка съгласно параграфи 1 и 2.
6.Операторите, които са получили нова информация, включително относно основателна загриженост, че съответната стока или продукт, която или който вече са пуснали на пазара, не отговаря на изискванията на настоящия регламент, незабавно информират компетентните органи на държавата членка, на чийто пазар са пуснали съответната стока или продукт. В случай на износ от пазара на Съюза операторите информират компетентния орган на държавата членка, която е държавата на производство.
7.Операторите предоставят на компетентните органи цялото необходимо съдействие, за да улеснят извършването на проверките по член 15, включително по отношение на достъпа до помещения и предоставянето на документация или данни.
Член 5
Упълномощени представители
1.Операторите или търговците може да възложат на упълномощен представител да предоставя от тяхно име декларацията за надлежна проверка съгласно член 4, параграф 2. В този случай операторът или търговецът продължава да носи отговорността за съответствието на съответната стока или продукт с изискванията на настоящия регламент.
2.При поискване упълномощеният представител предоставя на компетентните органи копие от пълномощието си на официален език на Европейския съюз.
Член 6
Задължения на търговците
1.Търговците, които са МСП, могат да предоставят на пазара съответни стоки и продукти само ако разполагат с информацията, изисквана съгласно параграф 2.
2.Търговците, които са МСП, събират и съхраняват следната информация във връзка със съответните стоки и продукти, които възнамеряват да предоставят на пазара:
а)наименование, регистрирано търговско наименование или регистрирана търговска марка, пощенски адрес, адрес на електронна поща и, ако има такъв, интернет адрес на операторите или търговците, които са им доставили съответните стоки и продукти;
б)наименование, регистрирано търговско наименование или регистрирана търговска марка, пощенски адрес, адрес на електронна поща и, ако има такъв, интернет адрес на търговците, на които те са доставили съответните стоки и продукти.
3.Търговците, които са МСП, съхраняват информацията, посочена в настоящия член, в продължение на най-малко 5 години и при поискване предоставят тази информация на компетентните органи.
4.Търговците, които са МСП и които са получили нова информация, включително относно основателна загриженост, че съответната стока или продукт, която или който вече са предоставили на пазара, не отговаря на изискванията на настоящия регламент, незабавно информират компетентните органи на държавите членки, на чиито пазари са предоставили съответната стока или продукт.
5.Търговците, които не са МСП, се смятат за оператори и подлежат на задълженията и разпоредбите, предвидени в членове 3, 4, 5, 8—12, член 14, параграф 9, членове 15 и 20 от настоящия регламент по отношение на съответните стоки и продукти, които предоставят на пазара на Съюза.
6.Търговците предоставят на компетентните органи цялото необходимо съдействие, за да улеснят извършването на проверките по член 16, включително по отношение на достъпа до помещения и предоставянето на документация или данни.
Член 7
Пускане на пазара от страна на оператори, установени в трети държави
В случай че физическо или юридическо лице, установено извън Съюза, пуска на пазара на Съюза съответни стоки и продукти, първото физическо или юридическо лице, което купува или придобива такива съответни стоки или продукти, се счита за оператор по смисъла на настоящия регламент.
Член 8
Надлежна проверка
1.Преди да пуснат съответните стоки и продукти на пазара или преди да ги изнесат, операторите извършват надлежна проверка по отношение на всички съответни стоки и продукти, доставяни от всеки конкретен доставчик.
2.За целите на настоящия регламент надлежната проверка включва:
а)събирането на информацията и документите, необходими за спазване на изискванията, определени в член 9;
б)мерки за оценка на риска, посочени в член 10;
в)мерки за ограничаване на риска, посочени в член 10.
Член 9
Изисквания за предоставяне на информация
1.Операторите събират информация, документи и данни, доказващи, че съответните стоки и продукти са в съответствие с член 3. За тази цел операторът събира, организира и съхранява в продължение на 5 години следната информация, свързана със съответните стоки и продукти, подкрепена с доказателства:
а)описание, включващо търговското наименование и вида на съответните стоки и продукти, както и, когато е приложимо, общоприетото наименование на биологичния вид и неговото пълно научно наименование;
б)количество (изразено в нетна маса и обем или бройки) на съответните стоки и продукти;
в)идентифициране на държавата на производство;
г)координати на географското местоположение, географска ширина и дължина за всички парцели, където са произведени съответните стоки и продукти, както и дата или период на производство;
д)наименование, адрес на електронна поща и пощенски адрес на всяко предприятие или лице, от което те са си набавили съответните стоки или продукти;
е)наименование, адрес на електронна поща и пощенски адрес на всяко предприятие или лице, на което са били доставени съответните стоки или продукти;
ж)достатъчна и проверима информация, сочеща, че съответните стоки и продукти не са свързани с обезлесяване;
з)достатъчна и проверима информация, сочеща, че производството е осъществено при спазване на приложимото законодателство на държавата на производство, включително всяка договореност за предоставяне на право на ползване на съответния район за целите на производството на съответната стока.
2.При поискване операторът предоставя на компетентните органи информацията, документите и данните, събрани съгласно настоящия член.
3.Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 33, за да допълни параграф 1 във връзка с получаването на допълнителна подходяща информация, която може да е необходима, за да се гарантира ефективността на системата за надлежна проверка.
Член 10
Оценка на риска и ограничаване на риска
1.Операторите проверяват и анализират информацията, събрана съгласно член 9, и всяка друга съответна документация и на тази основа извършват оценка на риска, за да установят дали е налице риск съответните стоки и продукти, предназначени за пускане на пазара на Съюза или за износ от него, да не отговарят на изискванията на настоящия регламент. Ако операторите не могат да докажат, че рискът от несъответствие е незначителен, те не пускат съответната стока или продукт на пазара на Съюза, нито я изнасят от него.
2.При оценката на риска се отделя специално внимание на следните критерии за оценка на риска:
а)определянето на риска за съответната държава или за части от нея съгласно член 27;
б)наличието на гори в държавата и в района на производство на съответната стока или продукт;
в)разпространение на обезлесяване или на влошаване на състоянието на горите в държавата, региона и района на производство на съответната стока или продукт;
г)източника, надеждността, валидността и препратките към други налични документи за информацията, посочена в член 9, параграф 1;
д)опасения относно държавата на производство и на произход, като например равнище на корупция, разпространение на практики за фалшифициране на документи и на данни, липса на правоприлагане, въоръжен конфликт или наличие на санкции, наложени от Съвета за сигурност на ООН или Съвета на Европейския съюз;
е)сложността на съответната верига на доставките, и по-специално трудността стоките и/или продуктите да бъдат свързани с парцела, в който са произведени;
ж)риска от смесване с продукти с неизвестен произход или произведени в райони, в които е настъпило или понастоящем настъпва обезлесяване или влошаване на състоянието на горите;
з)заключенията от заседанията на съответната експертна група на Комисията, публикувани в регистъра на експертните групи на Комисията;
и)основателна загриженост, изразена съгласно член 29;
й)допълнителна информация относно съответствието с настоящия регламент, която може да включва данни, предоставени чрез схеми за сертифициране или други схеми, проверени от трети страни, включително доброволни схеми, признати от Комисията по силата на член 30, параграф 5 от Директива (ЕС) 2018/2001, при условие че информацията отговаря на изискванията, установени в член 9.
3.Смята се, че изделия от дървен материал, попадащи в приложното поле на Регламент (ЕО) № 2173/2005 на Съвета, за които се прилага валидна схема на разрешителни FLEGT от оперативна схема за издаване на разрешителни, са в съответствие с член 3, буква б) от настоящия регламент.
4.Освен в случаите, когато анализът, предприет в съответствие с параграф 1, позволява на оператора да удостовери, че не съществува риск или съществува незначителен риск съответните стоки или продукти да не отговарят на изискванията на настоящия регламент, преди пускането на съответните стоки или продукти на пазара на Съюза или преди износа им от този пазар операторът приема процедури и мерки за ограничаване на риска, които са подходящи за постигане на нулев или незначителен риск. Това може да включва искане на допълнителна информация, данни или документи, извършване на независими проучвания или одити или други мерки, свързани с изискванията за предоставяне на информация, посочени в член 9.
5.Операторите са в състояние да демонстрират как събраната информация е проверена въз основа на критериите за оценка на риска, предвидени в параграф 2, как е взето решение относно мерките за ограничаване на риска и как операторът е определил степента на риска.
6.Операторите разполагат с въведени подходящи и пропорционални политики, мерки за контрол и процедури за ограничаване и ефективно управление на рисковете от несъответствие на установените съответни стоки и продукти. Те включват:
а)примерни практики за управление на риска, докладване, водене на регистри, вътрешен контрол и управление на съответствието, включително за оператори, които не са МСП, назначаване на служител по съответствието на ръководно равнище;
б)функция за независим одит с цел проверка на вътрешните политики, мерки за контрол и процедури, посочени в буква а), за всички оператори, които не са МСП.
7.Оценката на риска се документира, подлага се на преглед най-малко веднъж годишно и при поискване се предоставя на компетентните органи.
8.Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 33, за да допълни параграфи 2, 4 и 6 във връзка с получаването на подходяща информация, критериите за оценка на риска и мерките за ограничаване на риска, които може да са необходими за допълване на посочените в настоящия член, за да се гарантира ефективността на системата за надлежна проверка.
Член 11
Поддържане на системи за надлежна проверка и водене на регистри
1.За целите на извършването на надлежна проверка в съответствие с член 8 операторите създават и актуализират система за надлежна проверка, за да се гарантира, че могат да осигурят спазването на изискванията, установени в член 3, букви а) и б). Системата за надлежна проверка се подлага на преглед най-малко веднъж годишно и при необходимост се адаптира с оглед на новите тенденции, които може да дадат отражение върху извършването на надлежна проверка. Операторите водят регистри на актуализациите в системата(ите) за надлежна проверка в продължение на 5 години.
2.Освен ако в други законодателни инструменти на ЕС, в които са установени изискванията във връзка с надлежната проверка на устойчивостта на веригата за създаване на стойност, е предвидено друго, операторите, които не са МСП, ежегодно докладват публично пред възможно най-широка аудитория, включително в интернет, относно своята система за надлежна проверка, включително относно стъпките, които са предприели за изпълнение на задълженията си съгласно член 8. Операторите, които попадат и в приложното поле на други законодателни инструменти на ЕС, в които са определени изисквания относно надлежната проверка на веригата за създаване на стойност, могат да изпълняват задълженията си за докладване съгласно настоящия параграф, като включват изискваната информация при докладването в контекста на други законодателни инструменти на ЕС.
3.Операторите съхраняват в продължение на най-малко 5 години цялата документация, свързана с надлежната проверка, като например всички съответни регистри, мерки и процедури съгласно член 8. Те ги предоставят на компетентните органи при поискване.
Член 12
Опростена надлежна проверка
1.Когато пускат съответни стоки или продукти на пазара на Съюза или ги изнасят от него, от операторите не се изисква да изпълняват задълженията, предвидени в член 10, ако могат да удостоверят, че всички съответни стоки и продукти са произведени в държави или в части от тях, категоризирани като представляващи нисък риск в съответствие с член 27.
2.Ако обаче операторът получи информация, която показва наличие на риск съответните стоки и продукти да не отговарят на изискванията на настоящия регламент, или такава му стане известна, всички задължения по членове 9 и 10 трябва да бъдат изпълнени.
Глава 3
Задължения на държаните членки и техните компетентни органи
Член 13
Компетентен орган
1.Държавите членки определят един или повече компетентни органи, отговорни за изпълнението на задълженията, произтичащи от настоящия регламент.
2.До [три месеца след датата на влизане в сила на настоящия регламент] държавите членки уведомяват Комисията за имената и адресите и данните за контакт на компетентните органи, определени в съответствие с параграф 1. Държавите членки съобщават на Комисията без ненужно забавяне за всички изменения в тази информация.
3.Комисията публикува списъка на компетентните органи на своя уебсайт. Комисията редовно обновява списъка въз основа на съответните актуализации, които получава от държавите членки.
4.Държавите членки гарантират, че компетентните органи разполагат с достатъчни правомощия и ресурси за изпълнение на задълженията, установени в глава 3 от настоящия регламент.
5.Без да се засяга задължението на операторите да извършват надлежна проверка, както е определено в член 8, държавите членки може да предоставят техническа и друга помощ и насоки на операторите, като вземат предвид положението на МСП, за да улеснят спазването на изискванията на настоящия регламент.
6.Държавите членки може да улесняват обмена и разпространението на съответната информация, предвидена в член 9, по-специално с цел подпомагане на операторите при оценката на риска и по отношение на най-добрите практики във връзка с изпълнението на настоящия регламент.
7.Помощта се предоставя по начин, който не излага на риск независимостта, правните задължения и отговорностите на компетентните органи при прилагането на настоящия регламент.
Член 14
Задължение за извършване на проверки
1.Компетентните органи извършват проверки, за да установят дали операторите и търговците спазват своите задължения съгласно настоящия регламент и дали съответните стоки и продукти, пуснати или предоставени на пазара на Съюза, или изнесени от него, отговарят на изискванията на настоящия регламент.
2.Проверките, посочени в параграф 1, се извършват при спазване на членове 15 и 16.
3.За извършването на проверките, посочени в параграф 1, компетентните органи изготвят план, като следват основан на риска подход. Планът съдържа най-малко критерии за риска за целите на анализа на риска съгласно параграф 4 и по този начин осигурява информация за вземане на решения относно проверките. При определянето и преразглеждането на критериите за риска компетентните органи вземат предвид по-специално определянето на риска на държавите или на части от тях в съответствие с член 27, данните от предишни периоди относно спазването на настоящия регламент от оператора или търговеца, както и всяка друга съответна информация. Въз основа на резултатите от проверките и на опита от изпълнението на плановете компетентните органи извършват редовен преглед на тези планове и критерии за риска, за да подобрят своята ефективност. При прегледа на плановете компетентните органи определят намалена честота на проверките за операторите и търговците, при които се наблюдава системна практика на пълно спазване на изискванията по настоящия регламент.
4.За да прилагат основаните на риска планове за проверки, създадени съгласно параграф 3, компетентните органи извършват анализ на риска с оглед на информацията, съдържаща се в декларациите за надлежна проверка, които са им предоставени в съответствие с член 4, параграф 2. При анализа на риска се използват критериите за риска, включени в плановете, изготвени съгласно параграф 3, като анализът на риска се извършва чрез техники за електронно обработване на данни, вградени в предвидената в член 31 информационна система.
5.Въз основа на анализа на риска съгласно параграф 4 и на всяка друга относима информация компетентните органи определят операторите и търговците, които трябва да бъдат подложени на проверка съгласно членове 15 и 16.
6.Въз основа на анализа на риска по параграф 4 компетентните органи установяват също така съответните стоки и продукти, по отношение на които се налага предприемането на незабавни действия, тъй като те представляват толкова висок риск от неспазване на разпоредбите на настоящия регламент, че е необходимо да бъдат проверени, преди да бъдат пуснати или предоставени на пазара на Съюза или да бъдат изнесени от него. Установяването на такъв риск се отбелязва в информационната система, създадена съгласно член 31, и води до предприемането от страна на компетентните органи на незабавни временни мерки съгласно член 21 за спиране на пускането или предоставянето на пазара на Съюза на съответните стоки и продукти или — в случай на съответни стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, и след внедряването на електронния интерфейс, посочен в член 26, параграф 1, — до отправяне на искане до митническите органи за спиране съгласно член 24, параграф 6 на допускането им за свободно обращение или на износа им.
7.Спирането, посочено в параграф 6, приключва в рамките на 3 работни дни, освен ако въз основа на резултата от проверките, извършени в рамките на този срок, компетентните органи не стигнат до заключението, че се нуждаят от допълнително време, за да установят дали съответните стоки и продукти отговарят на изискванията на настоящия регламент. В такъв случай компетентните органи удължават срока на спирането чрез допълнителни временни мерки, приети в изпълнение на член 21, или, в случай на съответни стоки или продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, чрез уведомяване на митническите органи за необходимостта от продължаване на спирането по член 24, параграф 6.
8.Компетентните органи обменят информация относно критериите за риска по параграф 3 и координират разработването и прилагането им с компетентните органи на други държави членки и с Комисията с цел да се подобри ефективността на прилагането на настоящия регламент.
9.Всяка държава членка гарантира, че проверките, извършвани от нейните компетентни органи през съответната година, обхващат най-малко 5 % от операторите, които пускат или предоставят на пазара на Съюза или изнасят от него на своя пазар всяка от съответните стоки, както и 5 % от количеството на всяка съответна стока, пусната или предоставена на техния пазар или изнесена от него.
10.За съответни стоки и продукти, произведени в държава или в части от нея, които са вписани като представляващи висок риск съгласно член 27, или ако е налице риск съответни стоки или продукти, произведени в такива държави или части от тях, да навлязат в съответната верига на доставки, компетентният орган извършва засилен контрол, както е посочен в член 20.
11.Без да се засягат проверките по параграфи 5 и 6, компетентните органи извършват проверките, посочени в параграф 1, когато разполагат с доказателства или с друга относима информация, включително във връзка с основателна загриженост, изразена от трети страни в съответствие с член 29, относно потенциално неспазване на настоящия регламент.
12.Проверките се извършват без предварително предупреждение на оператора или търговеца, освен ако е необходимо предварително уведомяване на оператора или търговеца, за да се осигури ефективност на проверките.
13.Компетентните органи водят регистри за проверките, в които се посочват по-специално тяхното естество и резултатите от тях, както и за мерките, предприети в случай на неспазване. Данните за всички проверки се съхраняват най-малко пет години.
Член 15
Проверки на операторите
1.Проверките на операторите включват:
а)преглед на системата за надлежна проверка, включително на процедурите за оценка на риска и за ограничаване на риска;
б)преглед на документация и данни, удостоверяващи правилното функциониране на системата за надлежна проверка;
в)преглед на документация и данни, удостоверяващи съответствието с изискванията на настоящия регламент на конкретен продукт или стока, който или която операторът е пуснал или възнамерява да пусне на пазара на Съюза или да изнесе от пазара на Съюза;
г)преглед на декларациите за надлежна проверка;
и, според случая,
д)преглед на терен на съответните стоки и продукти с оглед да се установи съответствието им с документацията, използвана за извършване на надлежна проверка;
е)всички технически и научни средства, подходящи за определяне на точното място, където е произведена съответната стока или продукт, включително изотопно изпитване;
ж)всички технически и научни средства, подходящи да се определи, че съответната стока или продукт не е свързан(а) с обезлесяване, включително данни от наблюдението на Земята, например от програмата „Коперник“ и инструментите в рамките на тази програма, и
з)проверки на място, в т.ч. одити на място, включително, когато е целесъобразно, в трети държави чрез сътрудничество с административните органи на трети държави.
Член 16
Проверки на търговците
1.Проверките на търговците включват:
а)преглед на документация и данни, удостоверяващи съответствието с член 6, параграф 2;
б)когато е целесъобразно, проверки на място, включително одити на място.
Член 17
Възстановяване на разходите, направени от компетентните органи
1.Държавите членки може да разрешат на своите компетентни органи да изискват от операторите или търговците възстановяване на общия размер на разходите за техните дейности във връзка със случаи на несъответствие.
2.Разходите, посочени в параграф 1, може да включват разходите за провеждане на изпитвания, разходите за съхранение и разходите за дейности във връзка с продукти, за които е установено, че не съответстват на изискванията и подлежат на коригиращи действия преди допускането им за свободно обращение, пускането им на пазара на Съюза или износа им от него.
Член 18
Сътрудничество и обмен на информация
1.Компетентните органи си сътрудничат помежду си, с органите на другите държави членки, с Комисията и при необходимост, с административните органи на трети държави с цел да се гарантира спазването на настоящия регламент.
2.За целите на изпълнението и прилагането на настоящия регламент компетентните органи установяват административни договорености с Комисията относно предаването на информация и провеждането на разследвания.
3.Компетентните органи обменят информацията, необходима за прилагането на настоящия регламент. Това включва предоставяне на достъп и обмен на данни с компетентните органи на други държави членки относно операторите и търговците, включително декларациите за надлежна проверка, за да се улесни прилагането на настоящия регламент.
4.Компетентните органи незабавно предупреждават компетентните органи на другите държави членки и Комисията, когато установят нарушение на настоящия регламент и сериозни слабости, които могат да засегнат повече от една държава членка. По-специално, компетентните органи информират компетентните органи на другите държави членки, когато установят на пазара съответна стока или продукт, която или който не отговаря на изискванията на настоящия регламент, за да се даде възможност за изтегляне от продажба или изземване на тази стока или продукт във всички държави членки.
5.По искане на компетентен орган държавите членки му предоставят необходимата информация, за да се осигури спазването на настоящия регламент.
Член 19
Доклади
1.Най-късно до 30 април всяка година държавите членки предоставят на обществеността и на Комисията информация относно прилагането на настоящия регламент през предходната календарна година. Тази информация включва техните планове за проверки, броя и резултатите от извършените проверки на оператори и търговци, включително тяхното съдържание, обема на проверените съответни стоки и продукти спрямо общото количество съответни стоки и продукти, пуснати на пазара, държавите на произход и държавите на производство на съответните стоки и продукти, както и мерките, предприети в случай на несъответствие, и възстановените разходи за контрол.
2.Всяка година службите на Комисията предоставят на обществеността общ за Съюза преглед на прилагането на настоящия регламент на базата на данните, представени от държавите членки по параграф 1.
Член 20
Засилен контрол
Когато съответни стоки или продукти са произведени в държава или в част от нея, вписана като представляваща висок риск съгласно член 27, или когато е налице риск съответни стоки и продукти, произведени в такива държави или части от тях, да навлязат в съответната верига на доставките, всяка държава членка гарантира, че проверките, извършвани от нейните компетентни органи за съответната година, обхващат най-малко 15 % от операторите, които пускат или предоставят на пазара на Съюза или изнасят от него на пазара на въпросните държави членки всяка от съответните стоки, която е пусната или предоставена на или изнесена от пазара на държавите членки от държави или части от тях с висок риск.
Член 21
Временни мерки
Когато вследствие на проверките, посочени в членове 15 и 16, бъдат установени евентуални сериозни слабости или бъдат установени рискове съгласно член 14, параграф 6, компетентните органи могат да предприемат незабавни временни мерки, включително изземване или спиране на пускането или предоставянето на пазара на Съюза и износа от него на съответните стоки и продукти.
Член 22
Мерки за надзор на пазара
1.Без да се засяга член 23, когато компетентните органи установят, че даден оператор или търговец не е изпълнил задълженията си по настоящия регламент или че съответна стока или продукт не отговаря на изискванията на настоящия регламент, те незабавно изискват от съответния оператор или търговец да предприеме подходящи и пропорционални коригиращи действия за прекратяване на несъответствието.
2.За целите на параграф 1 коригиращите действия, които се изисква да бъдат предприети от оператора или търговеца, включват най-малко една от следните мерки:
а)отстраняване на всяко формално несъответствие, по-специално с изискванията на глава 2 от настоящия регламент;
б)предотвратяване на пускането, предоставянето на пазара на Съюза или износа от него на съответната стока или продукт;
в)незабавно изтегляне или изземване на съответната стока или продукт;
г)унищожаване на съответната стока или продукт или даряването ѝ за благотворителни цели или цели от обществен интерес.
3.Ако операторът или търговецът не предприеме коригиращите действия, посочени в параграф 2, или ако несъответствието, посочено в параграф 1, продължи да съществува, компетентните органи осигуряват изтеглянето или изземането на продукта или забраната или ограничаването на неговото предоставяне на пазара на Съюза, или износа му от пазара на Съюза.
Член 23
Санкции
1.Държавите членки установяват правилата относно санкциите, приложими при нарушение на разпоредбите на настоящия регламент от страна на операторите и търговците, и вземат всички необходими мерки, за да осигурят тяхното прилагане. Държавите членки уведомяват Комисията за тези разпоредби и без забавяне я уведомяват за всички последващи изменения, които ги засягат.
2.Предвидените санкции са ефективни, пропорционални и възпиращи. Санкциите включват като минимум:
а)глоби, пропорционални на нанесените вреди на околната среда и стойността на въпросните съответни стоки или продукти, като размерът на тези глоби се определя по начин, който гарантира, че те действително лишават причинителите от икономическите облаги, получени в резултат от извършените от тях нарушения, както и че размерът им постепенно се увеличава в случай на повтарящи се нарушения; максималният размер на тези глоби е най-малко 4 % от годишния оборот на операторите или търговците в съответната държава членка или държави членки;
б)конфискуване на съответните стоки и продукти от оператора и/или търговеца;
в)конфискуване на приходите, получени от оператора и/или търговеца от сделка с въпросните съответни стоки и продукти;
г)временно изключване от процедурите за възлагане на обществени поръчки.
Глава 4
Процедури за съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него
Член 24
Контрол
1.За съответните стоки и продукти, поставени под митнически режим „допускане за свободно обращение“ или „износ“, се прилагат контролът и мерките, предвидени в настоящата глава. Прилагането на настоящата глава не засяга други разпоредби на настоящия регламент, както и други законодателни актове на Съюза, уреждащи допускането за свободно обращение или износа на стоки, по-специално Митническия кодекс на Съюза и членове 46, 47, 134 и 267 от него. Глава VII от Регламент (ЕС) 2019/1020 на Европейския парламент и на Съвета обаче не се прилага по отношение на контрола на съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза, що се отнася до прилагането и изпълнението на настоящия регламент.
2.Компетентните органи са отговорни за цялостното прилагане на настоящия регламент по отношение на съответната стока и продукт, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него. По-специално, компетентните органи са отговорни за установяването, чрез проверките по член 14, параграф 1, дали дадена съответна стока или продукт отговаря на изискванията на настоящия регламент. Компетентните органи изпълняват тези задължения съгласно съответните разпоредби на глава 3 от настоящия регламент.
3.Митническите органи извършват контрол на правилното деклариране на съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него. Контролът се основава главно на анализ на риска с цел установяване и оценяване на рисковете и разработване на необходимите мерки за противодействие и се извършва в рамките на обща рамка за управление на риска на равнището на Съюза.
4.Референтният номер на декларацията за надлежна грижа, определен в посочената в член 31 информационната система във връзка със съответната стока или продукт, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, се предоставя на митническите органи при подаване на митническата декларация за допускане за свободно обращение или износ на съответната стока или продукт, освен когато декларацията за надлежна проверка е подадена съгласно член 26, параграф 2.
5.При получаване на митническа декларация за допускане за свободно обращение или за износ на съответната стока или продукт, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, митническите органи проверяват статуса на декларацията за надлежна проверка, като използват електронния интерфейс, посочен в член 26, параграф 1. Всяка промяна в статуса в информационната система, посочена в член 31, която се извършва преди допускането за свободно обращение или износ на съответната стока или продукт, се съобщава автоматично на митническите органи, упражняващи надзор върху съответната стока или продукт.
6.Когато след анализа на риска съгласно член 14, параграф 4 статусът на съответната декларация за надлежна проверка показва в информационната система, създадена съгласно член 31, че съответната стока или продукт трябва да бъдат проверени преди пускането или предоставянето на пазара на ЕС или износа, митническите органи спират допускането за свободно обращение или износа на съответната стока или продукт.
7.Когато всички други изисквания и формалности съгласно правото на Съюза или националното право, свързани с допускането за свободно обращение или износа, са изпълнени, митническите органи разрешават съответната стока или продукт да бъдат допуснати за свободно обращение или изнесени, ако е налице някое от следните обстоятелства:
а)след анализа на риска съгласно член 14, параграф 4 компетентните органи не са посочили в информационната система, създадена съгласно член 31, че е необходимо спиране на допускането за свободно обращение или на износа на съответната стока или продукт съгласно параграф 6;
б)когато допускането за свободно обращение или износът са били спрени в съответствие с параграф 6, компетентните органи не са поискали в рамките на трите работни дни, както е посочено в член 14, параграф 7, да се удължи периодът на спиране на допускането за свободно обращение или износа на съответната стока или продукт;
в)когато компетентните органи са уведомили митническите органи чрез информационната система, създадена съгласно член 31, че спирането на допускането за свободно обращение или износа на съответните стоки и продукти може да бъде отменено.
Допускането за свободно обращение или износът не се смятат за доказателство за съответствие с правото на Съюза, и по-специално с настоящия регламент.
8.Когато компетентните органи стигнат до заключението, че съответна стока или продукт, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, не отговарят на изискванията на настоящия регламент, те уведомяват за това митническите органи чрез информационната система, създадена съгласно член 31. Компетентните органи могат също така да посочат в информационната система, че възразяват срещу поставянето на съответната стока или продукт под други специфични митнически режими.
При нотифициране за този статус митническите органи не позволяват допускането за свободно обращение или износа на съответната стока или продукт. Те също така включват следния текст в митническата информационна система и когато е възможно, върху търговската фактура, придружаваща съответната стока или продукт, и във всеки друг съответен придружаващ документ: „Неотговаряща на изискванията стока или продукт — допускането за свободно обращение/износът не са разрешени — Регламент (ЕС) 2021/XXXX“. [Служба за публикации — моля посочете препратка към настоящия регламент]
Когато съответната стока или продукт впоследствие се декларират за други митнически режими и при условие че компетентните органи не са възразили срещу това поставяне под митнически режим, текстът се включва в митническите декларации на операторите и се регистрира при същите условия в митническата информационна система, и, когато е възможно, в придружаващите документи, използвани във връзка с такива режими.
9.Уведомленията и исканията по параграфи 5—8 от настоящия член се извършват посредством електронния интерфейс, посочен в член 26, параграф 1. Параграфи 5—8 се прилагат след въвеждането на електронния интерфейс, посочен в член 26, параграф 1.
10.Митническите органи могат да унищожат неотговаряща на изискванията съответна стока или продукт по искане на компетентните органи или когато сметнат това за необходимо и пропорционално. Разходите за такава мярка се поемат от физическото или юридическото лице, притежаващо съответната стока или продукт. Прилагат се съответно членове 197 и 198 от Регламент (ЕС) № 952/2013. По искане на компетентните органи съответните стоки и продукти, които не отговарят на изискванията, могат като алтернатива да бъдат конфискувани и предоставени от митническите органи на разположение на компетентните органи.
Член 25
Обмен на информация и сътрудничество между органите
1.За да се даде възможност за прилагане на основания на риска подход, посочен в член 14, параграф 3, за съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, и за да се гарантира, че проверките са ефективни и се извършват в съответствие с изискванията на настоящия регламент, Комисията, компетентните органи и митническите органи си сътрудничат тясно и обменят информация.
2.Митническите органи и компетентните органи си сътрудничат в съответствие с член 47, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 952/2013 и обменят информацията, необходима за изпълнението на функциите си съгласно настоящия регламент, включително по електронен път.
3.Свързаната с риска информация се обменя:
а)между митническите органи в съответствие с член 46, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 952/2013; както и
б)между митническите органи и Комисията в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 952/2013.
4.Когато във връзка със съответните стоки и продукти, обхванати от настоящия регламент, които са временно складирани или са поставени под митнически режим, различен от „допускане за свободно обращение“, митническите органи в митническото учреждение на първо въвеждане имат основание да смятат, че тези съответни стоки или продукти не отговарят на изискванията на настоящия регламент, те предават цялата съответна информация на компетентното получаващо митническо учреждение.
Член 26
Електронни интерфейси
1.Комисията разработва електронен интерфейс, основан на средата на ЕС за митническо обслужване на едно гише, за да се даде възможност за предаване на данни, по-специално уведомленията и исканията, посочени в член 24, параграфи 5—8, между националните митнически системи и информационната система, посочена в член 31. Този електронен интерфейс се въвежда в срок от четири години от датата на приемане на съответните актове за изпълнение, посочени в параграф 3.
2.Комисията може да разработи електронен интерфейс въз основа на средата на ЕС за митническо обслужване на едно гише, за да се даде възможност:
а)на търговците и операторите да предоставят декларацията за надлежна проверка за съответната стока или продукт чрез националната среда за митническо обслужване на едно гише, посочена в член 8 от Регламент [Служба за публикации: моля, проверете референтния номер и номера на члена след приемането на предложението], и да получават отговор във връзка с това от компетентните органи; както и
б)за предаването на тази декларация за надлежна проверка в информационната система, посочена в член 31 от настоящия регламент.
3.Комисията приема актове за изпълнение за определяне на подробностите във връзка с правилата за прилагане на параграфи 1 и 2, и по-специално за определяне на данните, включително техния формат, които трябва да се предават в съответствие с параграфи 1 и 2. С актовете за изпълнение може също така да се определи, че някои специфични данни, които са налични в декларацията за надлежна проверка и са необходими за дейностите на митническите органи, включително наблюдението и борбата с измамите, се предават и регистрират в митническите системи на ЕС и националните митнически системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 34, параграф 2.
Глава 5
Система за сравнителен анализ на държавите и сътрудничество с трети държави
Член 27
Оценка на държави
1.С настоящия регламент се създава тристепенна система за оценка на държави или части от тях. Освен ако в съответствие с настоящия член е установено, че държавите представляват нисък или висок риск, се приема, че те представляват стандартен риск. Комисията може да определи държави или части от тях, които представляват нисък или висок риск за производство на съответни стоки и продукти, които не отговарят на изискванията на член 3, буква а). Списъкът на държавите или частите от тях, които представляват нисък или висок риск, се публикува посредством акт(ове) за изпълнение, който или които се приема(т) в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 34, параграф 2. Този списък се актуализира при необходимост с оглед на нови доказателства.
2.При определянето на държави или части от тях с нисък и висок риск съгласно параграф 1 се взема предвид информацията, предоставена от съответната държава, и категоризирането се основава на следните критерии за оценка:
а)темп на обезлесяване и влошаване на състоянието на горите;
б)темп на разширяване на земеделската земя за съответните стоки;
в)тенденции в производството на съответните стоки и продукти;
г)дали национално определеният принос (НОП) в Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата обхваща емисиите и поглъщанията от селското стопанство, горското стопанство и земеползването, което гарантира, че емисиите от обезлесяването и влошаването на състоянието на горите се отчитат към ангажимента на съответната държава да намали или ограничи емисиите на парникови газове, посочени в НОП;
д)споразумения и други инструменти, сключени между съответната държава и Съюза, които се отнасят до обезлесяването или влошаването на състоянието на горите и улесняват съответствието на съответните стоки и продукти с изискванията на настоящия регламент, и ефективното им прилагане;
е)дали в съответната държава са въведени национални или поднационални закони, включително съгласно член 5 от Парижкото споразумение, и дали тя предприема ефективни мерки за прилагане на законодателството с цел избягване и санкциониране на дейности, водещи до обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, и по-специално дали се прилагат достатъчно строги санкции, с които нарушителите да бъдат лишени от ползите, произтичащи от обезлесяването или влошаването на състоянието на горите.
3.Комисията уведомява съответните държави за намерението си да промени съществуващата категория на риска и ги приканва да предоставят всяка информация, която намират за полезна в това отношение. Комисията предоставя на държавите достатъчно време да дадат отговор, който може да включва информация относно мерките, предприети от държавата за коригиране на ситуацията, в случай че нейният статут или статутът на части от нея може да бъде променен към категория с по-висок риск.
Нотификацията съдържа следната информация:
а)причината или причините за намерението за промяна на определянето на риска на държавата или на части от нея;
б)поканата за писмен отговор до Комисията във връзка с намерението за промяна на статута по отношение на риска на държавата или на части от нея;
в)последиците от определянето ѝ като държава с висок или нисък риск.
4.Комисията незабавно уведомява компетентните органи за включването или изваждането на дадена държава от списъка, посочен в параграф 1.
Член 28
Сътрудничество с трети държави
1.Комисията поема ангажимент за развиване на партньорства и сътрудничество за съвместно справяне с обезлесяването и влошаването на състоянието на горите с държавите производители, обхванати от настоящия регламент. Тези партньорства и механизми за сътрудничество ще се съсредоточат върху опазването, възстановяването и устойчивото използване на горите, борбата с обезлесяването, с влошаването на състоянието на горите и прехода към устойчиви методи за производство, потребление, преработка и търговия със стоки. Партньорствата и механизмите за сътрудничество могат да включват структурирани диалози, програми и действия за подкрепа, административни договорености и разпоредби в съществуващи споразумения или споразумения, които дават възможност на държавите производители да преминат към селскостопанско производство, което улеснява съответствието на съответните стоки и продукти с изискванията на настоящия регламент. Тези споразумения и тяхното ефективно прилагане ще бъдат взети предвид като част от сравнителния анализ съгласно член 27 от настоящия регламент.
2.Партньорствата и сътрудничеството следва да дават възможност за пълно участие на всички заинтересовани страни, включително гражданското общество, коренното население, местните общности и частния сектор, включително МСП и дребните земеделски стопани.
3.Партньорствата и сътрудничеството насърчават разработването на интегрирани процеси на планиране на земеползването, приложимо законодателство, данъчни стимули и други подходящи инструменти за подобряване на опазването на горите и биологичното разнообразие, за устойчиво управление и възстановяване на горите, справяне с преобразуването на горите и уязвимите екосистеми за целите на други видове земеползване, оптимизиране на ползите за ландшафта, сигурността на поземлената собственост, селскостопанската производителност и конкурентоспособност, прозрачните вериги на доставки, укрепването на правата на зависимите от горите общности, включително дребните земеделски стопани, коренното население и местните общности, и също така осигуряват публичен достъп до документи относно управлението на горите и друга съответна информация.
4.Комисията участва в международни двустранни и многостранни дискусии относно политиките и действията за спиране на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, включително в рамките на многостранни форуми като Конвенцията за биологичното разнообразие, Организацията на ООН за прехрана и земеделие, Конвенцията на ООН за борба с опустиняването, Асамблеята на ООН по околната среда, Форума на ООН по горите, Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата, Световната търговска организация, Г-7 и Г-20. Този ангажимент включва насърчаване на прехода към устойчиво селскостопанско производство и устойчиво управление на горите, както и развитие на прозрачни и устойчиви вериги на доставки и продължаване на усилията за определяне и договаряне на ясни стандарти и определения, които гарантират високо равнище на защита на горските екосистеми.
Глава 6
Основателна загриженост
Член 29
Основателна загриженост на физически или юридически лица
1.Физическите или юридическите лица имат право да изразят основателна загриженост пред компетентните органи, когато въз основа на обективни обстоятелства преценят, че един или повече оператори или търговци не спазват разпоредбите на настоящия регламент.
2.Компетентните органи оценяват надлежно и безпристрастно основателната загриженост и предприемат необходимите стъпки, включително проверки и изслушвания на операторите и търговците, с оглед откриване на потенциални нарушения на разпоредбите на настоящия регламент и, когато е целесъобразно, временни мерки съгласно член 21, за да се предотвратят пускането на пазара на Съюза и износът от него на съответни стоки и продукти, които са предмет на разследване.
3.Компетентният орган информира колкото се може по-скоро и в съответствие с националното законодателство физическите или юридическите лица, посочени в параграф 1, представили забележките си на органа, за решението си да приеме или отхвърли искането за действие, като посочва причините за това.
Член 30
Достъп до правосъдие
1.Всички физически или юридически лица, които имат достатъчен интерес, включително лицата, които са изразили основателна загриженост в съответствие с член 29, имат достъп до съд или друг независим и безпристрастен публичен орган, компетентен да преразглежда процесуалната и материалната законосъобразност на решенията, действията или бездействието на компетентния орган съгласно настоящия регламент.
2.Настоящият регламент не засяга разпоредбите на националното право, които изискват процедурите за административно преразглеждане да бъдат изчерпани, преди да се прибегне до съдебно производство.
Глава 7
Информационна система
Член 31
Информационна система „Регистър“
1.Комисията създава до датата, установена в член 36, параграф 2, и поддържа информационна система („Регистър“), която съдържа декларациите за надлежна проверка, предоставяни съгласно член 4, параграф 2.
2.Информационната система предоставя най-малко следните функции:
а)регистрация на операторите и търговците и техните упълномощени представители в ЕС; за операторите, които поставят съответните стоки и продукти под митнически режим „допускане за свободно обращение“ или „износ“, регистрационният и идентификационен номер на икономическите оператори (EORI номер), установен съгласно член 9 от Регламент (ЕС) № 952/2013, се включва в техния регистрационен профил;
б)регистрация на декларациите за надлежна проверка, включително предоставянето на съответния оператор или търговец на референтен номер за всяка декларация за надлежна проверка;
в)регистриране на резултатите от проверките на декларациите за надлежна проверка;
г)взаимно свързване с митниците чрез средата на ЕС за митническо обслужване на едно гише*
[ след приемането на регламента, към него може да се направи директна препратка
] в съответствие с член 26, включително за да се създаде възможност за уведомленията и исканията по член 24, параграфи 5—8;
д)осигуряване на възможност за профилиране въз основа на риска на операторите, търговците и съответните стоки и продукти с цел идентифициране на високорискови пратки в съответствие с анализа на риска по член 14, параграф 4;
е)осигуряване на възможност за административна помощ и сътрудничество между компетентните органи и Комисията за обмен на информация и данни;
ж)осигуряване на възможност за комуникация между компетентните органи и операторите и търговците за целите на прилагането на настоящия регламент.
3.Чрез актове за изпълнение Комисията установява правила за функционирането на информационната система, включително правила за защита на личните данни и обмен на данни с други информационни системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 33, параграф 2 от настоящия регламент.
4.Комисията предоставя достъп до тази информационна система на митническите органи, компетентните органи, операторите и търговците съгласно съответните им задължения, предвидени в настоящия регламент.
5.В съответствие с политиката на ЕС за свободно достъпни данни, и по-специално с Директива (ЕС) 2019/1024, Комисията предоставя достъп на широката общественост до пълните анонимизирани съвкупности от данни в информационната система в отворен формат, който може да бъде машинночетим и който осигурява оперативна съвместимост, повторно използване и достъпност.
Глава 8
Преглед
Член 32
Преглед
1.Не по-късно от две години след влизането в сила Комисията извършва първи преглед на настоящия регламент и представя доклад на Европейския парламент и на Съвета, придружен, ако е необходимо, от законодателно предложение. Докладът се съсредоточава по-специално върху оценката на необходимостта и осъществимостта на разширяването на приложното поле на настоящия регламент, така че да включва и други екосистеми, включително земи с големи въглеродни запаси и земи с висока стойност на биологично разнообразие, като например пасища, торфища и влажни зони, както и допълнителни стоки.
2.Не по-късно от пет години след влизането в сила и най-малко на всеки пет години след това Комисията извършва общ преглед на настоящия регламент и представя доклад на Европейския парламент и на Съвета, придружен, ако е необходимо, от законодателно предложение. Първият от докладите включва по-специално, въз основа на специфични проучвания, оценка на следното:
а)необходимостта и осъществимостта на допълнителни инструменти за улесняване на търговията в подкрепа на постигането на целите на регламента, включително чрез признаване на схеми за сертифициране;
б)въздействието на регламента върху земеделските стопани, по-специално дребните земеделски стопани, коренното население и местните общности, и евентуалната необходимост от допълнителна подкрепа за прехода към устойчиви вериги на доставки.
3.Без да се засяга общият преглед по параграф 1, Комисията извършва първи преглед на приложение I не по-късно от две години след влизането в сила на настоящия регламент, а след това на редовни интервали, за да прецени дали е целесъобразно да се изменят или разширят съответните продукти, изброени в приложение I, за да се гарантира, че всички продукти, които съдържат, са били хранени или са били произведени със съответни стоки, са включени в този списък, освен ако търсенето на тези продукти оказва незначително въздействие върху обезлесяването. Прегледите се извършват въз основа на оценка на въздействието на съответните стоки и продукти върху обезлесяването и влошаването на състоянието на горите и при тях се вземат предвид промените в потреблението, подкрепени с научни доказателства.
4.След прегледа, посочен в параграф 3, Комисията може да приеме делегирани актове в съответствие с член 33 за изменение на приложение I с цел включване на съответни продукти, които съдържат или са били произведени със съответни стоки.
Глава 9
Заключителни разпоредби
Член 33
Делегиране
1.Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2.Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 9, параграф 3, член 10, параграф 8 и член 32, параграф 4, се предоставя на Комисията за период от пет години, считано от ДД/ММ/ГГ. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от 6 месеца преди края на петгодишния период. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за периоди с еднаква продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки период.
3.Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 3, член 10, параграф 8 и член 32, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна дата, посочена в решението. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4.Преди приемането на делегиран акт Комисията извършва консултации с експерти, определени от всяка държава членка, в съответствие с принципите, посочени в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.
5.Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
6.Делегиран акт, приет съгласно член 9, параграф 3, член 10, параграф 8 и член 32, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Посоченият срок се удължава с [два месеца] по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 34
Процедура на комитет
1.Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2.При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, като се вземат предвид разпоредбите на член 11 от него.
Член 35
Отмяна
Регламент (ЕС) № 995/2010 се отменя, считано от датата на прилагане на настоящия регламент, определена в член 36, параграф 2.
Член 36
Влизане в сила и дата на прилагане
1.Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2.Членове 3—12, 14—22, 24, 29 и 30 се прилагат от датата на влизането в сила на настоящия регламент.
3.Посочените в параграф 2 членове се прилагат 24 месеца след влизането в сила на настоящия регламент за оператори, които са микропредприятия, създадени до 31 декември 2020 г., с изключение на продуктите, попадащи в обхвата на приложението към Регламент (ЕС) № 995/2010.
Съставено в Брюксел на […] година.
За Европейския парламент
За Съвета
ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
1.2.Съответни области на политиката
1.3.Предложението/инициативата е във връзка с:
1.4.Цели
1.4.1.Общи цели
1.4.2.Конкретни цели
1.4.3.Очаквани резултати и отражение
1.4.4.Показатели за изпълнението
1.5.Мотиви за предложението/инициативата
1.5.1.Изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочна или дългосрочна перспектива, включително подробен график за изпълнението на инициативата
1.5.2.Добавена стойност от участието на Съюза (може да е в резултат от различни фактори, например ползи по отношение на координацията, правна сигурност, по-добра ефективност или взаимно допълване). За целите на тази точка „добавена стойност от участието на Съюза“ е стойността, която е резултат от намесата на ЕС и е допълнителна спрямо стойността, която би била създадена само от отделните държави членки.
1.5.3.Изводи от подобен опит в миналото
1.5.4.Съвместимост с многогодишната финансова рамка и евентуални положителни взаимодействия с други подходящи инструменти
1.5.5.Оценка на различните налични варианти за финансиране, включително възможностите за преразпределяне на средства
1.6.Продължителност и финансово отражение на предложението/инициативата
1.7.Планирани методи на управление
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за мониторинг и докладване
2.2.Системи за управление и контрол
2.2.1.Обосновка на предложените начини за управление, механизми за финансиране на изпълнението, начини за плащане и стратегия за контрол
2.2.2.Информация относно установените рискове и системите за вътрешен контрол, създадени с цел намаляването им
2.2.3.Оценка и обосновка на разходната ефективност на проверките (съотношение „разходи за контрол ÷ стойност на съответните управлявани фондове“) и оценка на очакваната степен на риска от грешки (при плащане и при приключване)
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове
3.2.Очаквано финансово отражение на предложението върху бюджетните кредити
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи
3.2.2.Очакван резултат, финансиран с бюджетни кредити за оперативни разходи
3.2.3.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за административни разходи
3.2.4.Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка
3.2.5.Финансов принос от трети страни
3.3.Очаквано отражение върху приходите
ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени съответни стоки и продукти, свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите
1.2.Съответни области на политиката
09 — Околна среда и действия по климата
1.3.Предложението/инициативата е във връзка с:
☑ ново действие
◻ ново действие след пилотен проект/подготвително действие
◻ продължаване на съществуващо действие
☑ сливане или пренасочване на едно или няколко действия към друго/ново действие
1.4.Цели
1.4.1.Общи цели
Общата цел е да се ограничат обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, предизвикани от потреблението и производството в ЕС. Това на свой ред се очаква да намали емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие, причинени от ЕС.
1.4.2.Конкретни цели
Конкретна цел №
Да се ограничат обезлесяването и влошаването на състоянието на горите, предизвиквани от потреблението и производството в ЕС:
·свеждане до минимум на потреблението на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите;
·и увеличаване на търсенето и търговията в ЕС със законосъобразни и несвързани с обезлесяване стоки и продукти.
1.4.3.Очаквани резултати и отражение
Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/целевите групи.
С предложения регламент ще се предотврати обезлесяването, причинено от потреблението и производството в ЕС на шестте стоки, включени в приложното поле, като прогнозираните ползи значително надхвърлят 71 920 хектара гори, които до 2030 г. ще бъдат засегнати в по-малка степен от обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, причинени от ЕС. Това би означавало също така намаляване с най-малко 31,9 милиона метрични тона всяка година на въглеродните емисии в атмосферата, дължащи се на потреблението и производството в ЕС на съответните стоки, което би могло да се изрази в икономии в стопанската дейност в размер на най-малко 3,2 милиарда евро годишно. Освен това се очаква регламентът да даде решителен принос за опазването на биологичното разнообразие, за създаването на еднакви условия на конкуренция за предприятията, извършващи дейност на пазара на ЕС, както и за постигането на специфичните цели на регламента: да се сведе до минимум потреблението на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите, и да се увеличат търсенето и търговията в ЕС със законосъобразни и несвързани с обезлесяване стоки и продукти.
1.4.4.Показатели за изпълнението
Посочете показателите за проследяване на напредъка и на постиженията.
1. Най-малко 71 920 хектара гори по-малко годишно ще бъдат засегнати от обезлесяване или влошаване на състоянието им, дължащо се на потреблението или производството в ЕС на включените в приложното поле стоки.
2. Най-малко 31,9 милиона метрични тона въглерод, дължащи се на потреблението и производството в ЕС на включените в приложното поле стоки, няма да бъдат отделяни в атмосферата годишно.
3. По-малко животински и растителни видове ще бъдат застрашени от изчезване, дължащо се на обезлесяване и влошаване на състоянието на горите, причинени от ЕС.
4. Операторите и търговците, осъществяващи дейности във връзка със съответните стоки в ЕС, ще разполагат с ясна и предвидима правна рамка на ЕС, която осигурява еднакви условия на конкуренция по отношение на задълженията за предотвратяване на обезлесяването и влошаването на състоянието на горите.
5. Количеството на продаваните в ЕС продукти с произход от вериги на доставките, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите, ще бъде намалено.
6. Потреблението и производството в ЕС на несвързани с обезлесяване стоки и продукти ще нарастват.
1.5.Мотиви за предложението/инициативата
1.5.1.Изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочна или дългосрочна перспектива, включително подробен график за изпълнението на инициативата
Предложеният регламент ще се прилага пряко от деня на влизането му в сила. Поредица от актове за изпълнение/делегирани актове, както и административни задачи, ще бъдат разгърнати в срок от 5 години от датата, определена в член 36, параграф 1..
Подробен списък на предвидените действия е посочен по-долу:
1. Преди датата, определена в член 36, параграф 2:
а) публичен търг (или административна договореност) за договор за разработване на система за сравнителен анализ на държавите в съответствие с критериите, посочени в регламента;
б) публичен търг за оценка на въздействието, свързано с включването на допълнителни стоки и продукти в приложното поле, както и на други уязвими екосистеми;
в) публичен търг за договор за подпомагане на Комисията при изпълнението на задачите, възложени по силата на регламента.
г) договор или административна договореност за разработване на информационна система за съхраняване и обмен на данни за операторите и личните декларации.
2. В рамките на първите пет години след датата, определена в член 36, параграф 1:
а) Комисията приема списъци на държави и части от тях с нисък и с висок риск чрез делегиран акт/акт за изпълнение;
б) Комисията приема адаптиран продуктов обхват чрез делегиран акт/акт за изпълнение;
г) публичен търг за сключване на договор в подкрепа на първата оценка на регламента;
д) Комисията провежда и одобрява първата оценка на регламента, придружена по целесъобразност от законодателно предложение, с което се предлагат възможни изменения.
1.5.2.Добавена стойност от участието на Съюза (може да е в резултат от различни фактори, например ползи по отношение на координацията, правна сигурност, по-добра ефективност или взаимно допълване). За целите на тази точка „добавена стойност от участието на Съюза“ е стойността, която е резултат от намесата на ЕС и е допълнителна спрямо стойността, която би била създадена само от отделните държави членки.
Основания за действие на европейско равнище (ex-ante)
Причините за обезлесяването и влошаването на състоянието на горите са свързани с търговията в ЕС и международната търговия. Действията на равнището на ЕС са жизненоважни, за да се даде възможност за справяне с проблемите на международната търговия по координиран и хармонизиран начин и да се осигурят еднакви условия на конкуренция за предприятията по отношение на изискванията, които трябва да бъдат изпълнени преди пускането или предоставянето на продукти на пазара на Съюза или износа им от него. Преимущество на действията на равнището на ЕС ще бъде и предишният опит на ЕС в решаването на сложни въпроси с веригите на доставки (например произтичащи от законодателството за борба с незаконната сеч).
Само действия на равнището на ЕС биха гарантирали ефективното постигане на целите на намесата, т.е. ограничаване на обезлесяването, причинено от ЕС, и следователно на емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие, предизвикани от потреблението и производството в ЕС, както и свеждане до минимум на потреблението на стоки и продукти, свързани с обезлесяване.
Очаквана генерирана добавена стойност от ЕС (ex-post)
Намесата на ЕС ще гарантира хармонизирани изисквания за продуктите и стоките, попадащи в приложното поле на регламента, които се пускат на пазара на ЕС, независимо дали са произведени в рамките на ЕС, или извън него. Това ще гарантира справедливи условия на конкуренция за дружествата, извършващи дейност в ЕС, които ще подлежат на едни и същи задължения, независимо от държавата в ЕС, в която са установени. Намесата значително ще намали обезлесяването, причинено от ЕС (вж. очакваните резултати по-горе), емисиите на парникови газове и загубата на биологично разнообразие.
Предложението следва също така да допринесе за свеждането до минимум на потреблението на продукти с произход от вериги на доставки, свързани с обезлесяване или влошаване на състоянието на горите; и увеличаване на търсенето и търговията в ЕС със законосъобразни и несвързани с обезлесяване стоки и продукти.
1.5.3.Изводи от подобен опит в миналото
Оценката на РЕСДМ и Регламента за FLEGT, съсредоточена върху законосъобразността на дървения материал, пускан на пазара на ЕС, показва необходимостта от модернизиране на законодателната рамка. Понастоящем не съществуват правила на ЕС, чиято цел е да се намали въздействието на потреблението в ЕС върху обезлесяването и влошаването на състоянието на горите. Предложението се основава на изводите от проверката за пригодност по отношение на подобряването на предложената система за надлежна проверка (в сравнение с тази на РЕСДМ) и липсата на ефективност на конкретни двустранни търговски договори (споразуменията за доброволно партньорство относно FLEGT на сектора на дървения материал) за справяне с обезлесяването, причинено от ЕС.
1.5.4.Съвместимост с многогодишната финансова рамка и евентуално положително взаимодействие с други подходящи инструменти
Европейският съюз е одобрил основен план за възстановяване, базиран на по-ефективен дългосрочен бюджет за следващата многогодишна финансова рамка, и нов инструмент на ЕС за възстановяване — Next Generation EU.
Инициативата попада в обхвата на Европейския зелен пакт, който служи като отправна точка за стратегията на ЕС за възстановяване. Целта е в ЕС да се постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г. и да се ограничи загубата на биологично разнообразие. Това включва целта за насърчаване на продукти и вериги за създаване на стойност, които не са свързани с обезлесяване и влошаване на състоянието на горите. В инициативата също така се отправя призив за по-устойчиви вериги на доставки на храни и за това ЕС да определи нови стандарти за устойчив растеж и да използва своята икономическа тежест, за да формира международните стандарти, които са в съответствие с амбициите на ЕС в областта на околната среда и климата. Инициативата е част и от приоритетите, определени в стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и стратегията „От фермата до трапезата“.
Инициативата попада във функция 3 (Природни ресурси и околна среда), дял 9 (Околна среда и действия по климата) от многогодишната финансова рамка. Както е посочено по-долу, за прилагането на този законодателен акт ще са необходими допълнителни човешки ресурси, както и някои съпътстващи разходи. Съпътстващите разходи ще бъдат покрити от Програмата на ЕС за околната среда и действията по климата (LIFE) за периода 2021—2027 г.
1.5.5.Оценка на различните налични варианти за финансиране, включително възможностите за преразпределяне на средства
Вследствие на прилагането на регламента много и различни икономически сектори ще попадат в обхвата на регламента, което ще наложи допълнителни човешки ресурси, ресурси за възлагане на обществени поръчки на външни изпълнители и административни договорености между службите на Комисията.
За прилагането на регламента в ГД „Околна среда“ ще бъдат необходими пет допълнителни ЕПРВ, включително за международно сътрудничество. За прилагането на регламента, и по-специално на задълженията, свързани с митниците, са необходими два ЕПРВ в ГД „Международни партньорства“, насочени към дейностите по сътрудничество и развитие, както и 1 допълнителен ЕПРВ в ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“.
Нуждите се основават на изчисления на ресурсите, предназначени за законодателните инструменти за борба с незаконната сеч (РЕСДМ и Регламента за FLEGT), като РЕСДМ ще бъде заменен от предложената инициатива. Понастоящем наличният персонал в ГД „Околна среда“ е 3,25 администратори + 1 асистент + 1 национален експерт, командирован без право на разходи, + 0,5 договорно наети служители с ЕПРВ. Това обхваща: а) прилагане, мониторинг и преглед на два регламента на ЕС (РЕСДМ и Регламента за FLEGT); б) договаряне и прилагане на споразумения за доброволно партньорство с пет държави (Индонезия, Виетнам, Лаос, Тайланд и Малайзия) и сътрудничество с други държави производители и държави потребители, включително постоянна структура за сътрудничество с Китай; в) представяне на ЕС на многостранни форуми: ФАО, Форума на ООН по горите (UNFF) и Международната организация за тропическия дървен материал (МОТДМ); г) изпълнение на допълнителните действия, предвидени в съобщението на Комисията „Засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб“.
С новото предложение не само ще се интегрира съществуващото законодателство на ЕС, но и значително ще се разширят обхватът на действията и сложността на изпълнението, което поражда необходимост от нови ресурси. Новото предложение ще включва разширяване на приложното поле, така че вместо една стока (дървен материал) да бъдат обхванати шест стоки (като се добавят говеждо месо, палмово масло, соя, какао и кафе) и производните им продукти, както и разширяване на приложното поле, така че освен законосъобразността, да включва и устойчивостта. Това на свой ред се очаква да увеличи стойността на съответните икономически сектори, както и броя на заинтересованите страни и трети държави, които са пряко и сериозно засегнати от регламента. Ще се провеждат повече срещи на експертната група (шест вместо пет) и броят на членовете на групата ще се увеличи (ще включва не само държави членки, но и заинтересовани страни и трети държави). Ще бъде въведена нова информационна система (вж. по-долу), в допълнение към предвидената по силата на Регламента за FLEGT. Очаква се системата за сравнителен анализ на държавите (вж. по-долу) да включва по-тясно сътрудничество с десетки държави. Политическата видимост и чувствителност по отношение на регламента ще се увеличат в сравнение с предишното положение, обхващащо само дървения материал, тъй като той ще засегне сектори, които са от съществено значение за икономиките на конкретни държави (например сектора на какаото в Кот д’Ивоар и Гана; сектора на палмовото масло в Индонезия и Малайзия; сектора на соята и сектора на домашните животни от рода на едрия рогат добитък в Бразилия и Аржентина), които изискват засилен двустранен ангажимент, включително на експертно равнище. Броят на задълженията за представителство на ГД „Околна среда“ на международни форуми също ще се увеличи. Броят на задълженията на държавите членки за докладване ще се увеличи в съответствие с по-широкия обхват на стоките и стойността на съответните икономически сектори. Преходът към новия регламент, отмяната на РЕСДМ и адаптирането на Регламента за FLEGT ще включват допълнителни задачи през първите пет години от прилагането му.
Всички тези нови дейности и задачи ще увеличат значително работното натоварване на ГД „Околна среда“. По-голямата политическа и икономическа тежест на новия регламент ще изискват повече подготовка и по-аналитична работа за управление на повече дейности по взаимодействие — както на политическо, така и на работно равнище — с други служби на Комисията, със Съвета и Европейския парламент, със заинтересованите страни, с трети държави и с международни организации. Допълнителните задачи за докладване, изпълнявани от ГД „Околна среда“, и добавените инструменти (информационната система и системата за сравнителен анализ), управлявани от нея, ще изискват допълнителен надзор от страна на ГД „Околна среда“. Рационализирането и подобряването на изпълнението в сравнение с РЕСДМ и Регламента за FLEGT, които — както е отразено в проверката за пригодност, имат редица недостатъци — като се вземе предвид и по-широкият обхват, ще изискват повече ресурси от ГД „Околна среда“, предназначени за мониторинг на изпълнението в държавите членки.
Всички тези задачи изискват голям капацитет за политическа преценка, познания в областта на политиката, аналитични умения, независимост и устойчивост, които могат да бъдат постигнати само от длъжностни лица на позиция администратор. Поради сложните вериги на доставки на съответните стоки и географските различия в целия свят е препоръчително да се цели определена степен на специализация в рамките на екипа на ГД „Околна среда“, който отговаря за изпълнението. Това може да се направи според стоката, региона или задачата, но ще са необходими допълнителни човешки ресурси, както е посочено по-горе. Възлагането на дейности на външни изпълнители ще се прилага, доколкото е възможно (вж. по-долу), но за това също ще е необходим надзор. Освен това съществуват основни задачи, които изискват висока степен на политическа чувствителност и трябва да бъдат изпълнявани от Комисията.
Нуждите от ресурси ще нараснат за ГД „Околна среда“, ГД „Международни партньорства“ и ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“. ГД „Околна среда“ ще трябва да работи по сложната задача за извършване на сравнителен анализ на държавите (както от техническа, така и от дипломатическа гледна точка), като същевременно продължи изпълнението на предишните правни задължения в този нов контекст, включително в областта на международното сътрудничество (постоянната работа с държавите партньори, както държавите потребители, така и държавите производители, е от решаващо значение за избягване на изместването на въглеродни емисии). ГД „Международни партньорства“ ще се съсредоточи по-специално върху нови програми за сътрудничество в рамките на партньорствата в областта на горите, които ще бъдат насочени, наред с други цели, към подпомагане на държавите производители да спазват регламента. Партньорствата в областта на горите ще бъдат предложени на всички съответни държави, включително на тези, които понастоящем участват в преговори за сключване или изпълнение на споразумения за доброволно партньорство. ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ ще работи по изпълнението на общата политика на регламента, както и по подготовката и изготвянето на вторично законодателство във връзка със съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него. Тези дейности ще изискват допълнителни човешки ресурси за ГД „Околна среда“, ГД „Международни партньорства“ и ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“.
Преди влизането в сила и през първите пет години от прилагането ще е необходим и бюджет за възлагане на обществени поръчки на външни изпълнители, които ще подкрепят първия преглед на продуктовия обхват, първата оценка на регламента и общото прилагане на регламента. Прогнозният бюджет за тези три договора за първите пет години е 3 050 000 EUR. Тази прогноза се основава на предходни договори за обществени поръчки със същите характеристики.
Необходимо е също така да се разработи регистър на декларациите за надлежна проверка — база данни, свързваща митническите органи на държавите членки, други компетентни органи на държавите членки и Комисията — както и да се съхранява и улеснява информацията, предоставяна от операторите (основно тяхната регистрация и личните им декларации). Това може да се осъществи чрез външен изпълнител или с административна договореност със службите на Комисията. ГД „Околна среда“ улесни изготвянето на бюджетна прогноза от 1,5 милиона евро за период от пет години за създаване и поддържане на базата данни с необходимите функции. Освен това ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ представи бюджет от 950 000 EUR за първите пет години от осъществяването на работата в сектора на ИТ, необходима за адаптиране на митническите системи към промените, изисквани съгласно регламента. Решенията за разработване на IT продукти и свързаните с тях решения за възлагане на обществени поръчки ще трябва да бъдат предварително одобрявани от Съвета по информационни технологии и киберсигурност на Европейската комисия.
Що се отнася до създаването и прилагането на системата за сравнителен анализ на държавите, това може да стане чрез административна договореност или чрез външен договор. За първите пет години е предвиден предварителен бюджет в размер на 4 369 000 EUR. Това е почти пет пъти повече от сумата, предвидена в оценката на въздействието, която е изчислена в работни часове. Това се дължи на факта, че сравнителният анализ, предвиден в оценката на въздействието, е опростен вариант, който в окончателното законодателно предложение е разширен така, че да включва нови критерии за оценка, както и задължения за засилено сътрудничество със засегнатите държави. Тези нови характеристики са трудоемки — оценката на законодателството и прилагането на законодателството във всяка държава е амбициозно начинание — и ще включват много по-дълго работно време. Обновената сума е изчислена, като е взет предвид опитът от прегледите по държави на Регламента на ЕС за дървения материал.
1.6.Продължителност и финансово отражение на предложението/инициативата
◻ограничен срок на действие
–◻
в сила от [ДД/ММ]ГГГГ до [ДД/ММ]ГГГГ
–◻
Финансово отражение от ГГГГ до ГГГГ за бюджетни кредити за поети задължения и от ГГГГ до ГГГГ за бюджетни кредити за плащания.
☑неограничен срок на действие
–Изпълнение с период на започване на дейност от 2023 г. до 2027 г.,
–последван от функциониране с пълен капацитет.
1.7.Планирани методи на управление
☑ Пряко управление от Комисията
–☑ от нейните служби, включително от нейния персонал в делегациите на Съюза;
–◻
от изпълнителните агенции
◻ Споделено управление с държавите членки
◻ Непряко управление чрез възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на:
–◻ трети държави или на органите, определени от тях;
–◻ международни организации и техните агенции (да се уточни);
–◻ ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
–◻ органите, посочени в членове 70 и 71 от Финансовия регламент;
–◻ публичноправни органи;
–◻ частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото са им предоставени подходящи финансови гаранции;
–◻ органи, уредени в частното право на държава членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и на които са предоставени подходящи финансови гаранции;
–◻ лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V от ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
–Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“.
Забележки
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за мониторинг и докладване
Да се посочат честотата и условията.
Законодателната финансова обосновка се отнася до разходите за персонал, обществените поръчки и евентуално административните договорености. За този вид разходи се прилагат стандартни правила.
2.2.Системи за управление и контрол
2.2.1.Обосновка на предложените начини за управление, механизми за финансиране на изпълнението, начини за плащане и стратегия за контрол
Начинът на управление на инициативата е пряко управление от Комисията. Комисията ще се подпомага от експертна група с представители на държавите членки и заинтересовани страни: експертната група/многостранната платформа на Комисията относно опазването и възстановяването на горите в световен мащаб. Комисията ще се подпомага и от комитет.
Като цяло инициативата включва разходи за персонал, обществени поръчки и евентуално административни договорености. За този вид разходи се прилагат стандартни правила.
2.2.2.Информация относно установените рискове и системите за вътрешен контрол, създадени с цел намаляването им
Като цяло инициативата включва разходи за персонал, обществени поръчки и евентуално административни договорености. За този вид разходи се прилагат стандартни правила.
2.2.3.Оценка и обосновка на разходната ефективност на проверките (съотношение „разходи за контрол ÷ стойност на съответните управлявани фондове“) и оценка на очакваната степен на риска от грешки (при плащане и при приключване)
Като цяло инициативата включва разходи за персонал, обществени поръчки и евентуално административни договорености. За този вид разходи се прилагат стандартни правила.
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита, например от стратегията за борба с измамите.
Като цяло инициативата включва разходи за персонал, обществени поръчки и евентуално административни договорености. За този вид разходи се прилагат стандартни правила.
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове
·Съществуващи бюджетни редове
По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове.
Функция от многогодишната финансова рамка
|
Бюджетен ред
|
Вид на разхода
|
Финансов принос
|
|
Номер
|
Многогод./едногод.
|
от държави от ЕАСТ
|
от държави кандидатки
|
от трети държави
|
по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент
|
3
|
09 02 01 —Природа и биологично разнообразие
|
Многогод.
|
ДА
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 01 02 01 — Възнаграждения и надбавки
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
7
|
20 02 06 02 — Разходи за конференции и срещи
|
Едногод.
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
НЕ
|
3.2.Очаквано финансово отражение на предложението върху бюджетните кредити
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи
–◻
Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи
–☑
Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу:
млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
Функция от многогодишната финансова рамка
|
3
|
Природни ресурси и околна среда
|
ГД: „Околна среда“ (ENV)
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО (2022—2027 г.)
|
• Бюджетни кредити за оперативни разходи
|
|
|
|
|
|
|
|
09 02 01 —Природа и биологично разнообразие
|
Поети задължения
|
(1а)
|
0,500
|
1,789
|
1,680
|
1,610
|
1,890
|
1,450
|
8,919
|
|
Плащания
|
(2а)
|
0,500
|
1,789
|
1,680
|
1,610
|
1,890
|
1,450
|
8,919
|
Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми
|
|
|
|
|
|
|
|
Бюджетен ред
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ГД „Околна среда“
|
Поети задължения
|
= 1а +1б + 3
|
0,500
|
1,789
|
1,680
|
1,610
|
1,890
|
1,450
|
8,919
|
|
Плащания
|
= 2а + 2б
+ 3
|
0,500
|
1,789
|
1,680
|
1,610
|
1,890
|
1,450
|
8,919
|
ГД: „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD)
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО (2022—2027 г.)
|
• Бюджетни кредити за оперативни разходи
|
|
|
|
|
|
|
|
09 02 01 —Природа и биологично разнообразие
|
Поети задължения
|
(1а)
|
—
|
0,150
|
0,300
|
0,250
|
0,125
|
0,125
|
0,950
|
|
Плащания
|
(2а)
|
—
|
0,150
|
0,300
|
0,250
|
0,125
|
0,125
|
0,950
|
Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми
|
|
|
|
|
|
|
|
Бюджетен ред
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“
|
Поети задължения
|
= 1а + 1б + 3
|
—
|
0,150
|
0,300
|
0,250
|
0,125
|
0,125
|
0,950
|
|
Плащания
|
= 2а + 2б
+ 3
|
—
|
0,150
|
0,300
|
0,250
|
0,125
|
0,125
|
0,950
|
• ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи
|
Поети задължения
|
(4)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Плащания
|
(5)
|
|
|
|
|
|
|
|
• ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми
|
(6)
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ФУНКЦИЯ 3
от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
= 4 + 6
|
0,500
|
1,939
|
1,980
|
1,860
|
2,015
|
1,575
|
9,869
|
|
Плащания
|
= 5 + 6
|
0,500
|
1,939
|
1,980
|
1,860
|
2,015
|
1,575
|
9,869
|
Посочената по-горе сума ще бъде необходима в подкрепа на различни задачи по изпълнението, свързани със законодателните разпоредби, които ще бъдат изпълнявани от ГД „Околна среда“.
Възложените чрез търг дейности включват възлагането на проучване в подкрепа на първия преглед на продуктовия обхват (включено в бюджета за 2022 г.), проучване в подкрепа на първата оценка на регламента (включено в бюджета за 2026 г.) и договор за подпомагане на общото прилагане на регламента (разпределено равномерно в бюджета през първите пет години от функционирането му).
Освен това в тази категория временно са включени две други дейности, които биха могли да бъдат разработени или чрез външен договор, или чрез административни договорености със службите на Комисията. Това са разработването и функционирането на информационната система и разработването и функционирането на системата за сравнителен анализ на държавите. И двете дейности са включени в бюджета през първите пет години от функционирането.
И накрая, включени са някои суми за покриване на разработки на ИТ и поддръжката на електронните интерфейси между националните митнически системи и информационната система по отношение на обмена на информация между митническите органи и компетентните органи. Те са включени като част от общите разходи за информационната система.
Всички разходи с изключение на разходите за човешки ресурси и административните разходи
|
Задачи
|
Ресурси
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
Общо прилагане
|
Договор за общо подпомагане
|
—
|
0,450
|
0,450
|
0,450
|
0,450
|
0,450
|
2,250
|
Система за сравнителен анализ
|
Договор за подпомагане или административна договореност
|
—
|
1,009
|
0,840
|
0,840
|
0,840
|
0,840
|
4,369
|
Информационна система („Регистър“) (ГД „Околна среда“ + ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“)
|
Договор за подпомагане или административна договореност
|
—
|
0,480
|
0,690
|
0,570
|
0,425
|
0,285
|
2,450
|
Преглед на продуктовия обхват
|
Договор за подпомагане във връзка с оценката на въздействието
|
0,500
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0,500
|
Първа оценка
|
Договор за подпомагане във връзка с оценката
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0,300
|
—
|
0,300
|
|
|
0,500
|
1,939
|
1,980
|
1,860
|
2,015
|
1,575
|
9,869
|
Функция от многогодишната финансова рамка
|
7
|
„Административни разходи“
|
Тази част следва да бъде попълнена, като се използва таблицата за бюджетни данни от административно естество, която най-напред се въвежда в
приложението към законодателната финансова обосновка
(приложение V към вътрешните правила), което се качва в DECIDE за провеждането на вътрешни консултации между службите.
млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО
(2022—2027 г.)
|
ГД: „Околна среда“ (ENV)
|
|
• Човешки ресурси
|
—
|
0,760
|
0,760
|
0,760
|
0,760
|
0,760
|
3,800
|
• Други административни разходи
|
—
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,570
|
ОБЩО ЗА ГД „Околна среда“
|
Бюджетни кредити
|
—
|
0,874
|
0,874
|
0,874
|
0,874
|
0,874
|
4,370
|
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО
(2022—2027 г.)
|
ГД: „Международни партньорства“
|
|
• Човешки ресурси
|
—
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
1,520
|
• Други административни разходи
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
ОБЩО ЗА ГД „Международни партньорства“
|
Бюджетни кредити
|
—
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
0,304
|
1,520
|
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО
(2022—2027 г.)
|
ГД: „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD)
|
|
• Човешки ресурси
|
—
|
0,152
|
0,152
|
0. 52
|
0,152
|
0,152
|
0,760
|
• Други административни разходи
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
ОБЩО ЗА ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“
|
Бюджетни кредити
|
—
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,760
|
ОБЩО бюджетни кредити
за ФУНКЦИЯ 7
от многогодишната финансова рамка
|
(Общо поети задължения = Общо плащания)
|
—
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
6,650
|
млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
|
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО
(2022—2027 г.)
|
ОБЩО бюджетни кредити по ФУНКЦИИ 1—7 от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
0,500
|
3,269
|
3,310
|
3,190
|
3,345
|
2,905
|
16,519
|
|
Плащания
|
0,500
|
3,269
|
3,310
|
3,190
|
3,345
|
2,905
|
16,519
|
3.2.2.Очакван резултат, финансиран с бюджетни кредити за оперативни разходи
Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
Да се посочат целите и резултатите
⇩
|
|
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
ОБЩО
|
|
РЕЗУЛТАТИ
|
|
Вид
|
Среден разход
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Бр.
|
Разходи
|
Общ бр.
|
Общо разходи
|
КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 1…
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор за конкретна цел № 1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 2...
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
— Резултат
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор за конкретна цел № 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.3.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за административни разходи
–◻
Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи
–☑
Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу:
млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
ОБЩО
(2023—2027 г.)
|
ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
—
|
1,216
|
1,216
|
1,216
|
1,216
|
1,216
|
6,080
|
Други административни разходи
|
—
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,114
|
0,570
|
Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
—
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
6,650
|
Извън ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
|
|
|
|
|
|
|
Други административни разходи
|
|
|
|
|
|
|
|
Междинен сбор извън ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
—
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
1,330
|
6,650
|
Нуждите от бюджетни кредити за административни разходи ще бъдат покрити от бюджетните кредити, които вече са определени за управлението на дейността и/или които са преразпределени, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
3.2.3.1.Очаквани нужди от човешки ресурси
–◻
Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси.
–☑
Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу:
Оценката се посочва в еквиваленти на пълно работно време
|
Година
2022
|
Година
2023
|
Година
2024
|
Година
2025
|
Година
2026
|
Година
2027
|
• Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и срочно наети служители)
|
20 01 02 01 (Централа и представителства на Комисията)
|
0,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
20 01 02 03 (Делегации)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 01 (Непреки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 11 (Преки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
|
Други бюджетни редове (да се посочат)
|
|
|
|
|
|
|
• Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време — ЕПРВ)
|
20 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет)
|
|
|
|
|
|
|
20 02 03 (ДНП, МП, КНЕ, ПНА и МЕД в делегациите)
|
|
|
|
|
|
|
XX 01 xx yy zz
|
— в централата
|
|
|
|
|
|
|
|
— в делегациите
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
|
01 01 01 12 (ДНП, КНЕ, ПНА — Преки научни изследвания)
|
|
|
|
|
|
|
Други бюджетни редове (да се посочат)
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
0,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
8,0
|
XX е съответната област на политиката или бюджетен дял.
Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на генералните дирекции, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на генералните дирекции, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващите генералните дирекции в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
Описание на задачите, които трябва да се изпълнят:
Длъжностни лица и срочно наети служители
|
За ГД „Околна среда“ са необходими 5 длъжностни лица на позиция администратор за общото прилагане на регламента, включително международното сътрудничество, както и подготвителната работа и изготвянето на вторично законодателство при спазване на предложените в регламента срокове.
За ГД „Международни партньорства“ са необходими 2 длъжностни лица на позиция администратор, за да се справят с дейностите по сътрудничество и развитие, свързани с регламента, и по-специално със създаването на партньорства в областта на горите.
За ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ е необходимо 1 длъжностно лице на позиция администратор за общото прилагане на регламента в областта на политиките, за подготвителната работа и изготвянето на вторично законодателство във връзка със съответните стоки и продукти, въвеждани на пазара на Съюза или извеждани от него, както и за нуждите на прилагането на интерфейса съгласно член 26.
|
Външен персонал
|
Не е приложимо
|
3.2.4.Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка
Предложението/инициативата:
–☑
може да се финансира изцяло чрез преразпределяне на средства в рамките на съответната функция от многогодишната финансова рамка (МФР).
–Разходите, предвидени по бюджетен ред 09 02 01, ще бъдат поети от програма LIFE и ще бъдат планирани в рамките на годишния план за управление на ГД „Околна среда“. За предпочитане е необходимите човешки ресурси да бъдат покрити чрез допълнителни отпуснати ресурси в рамките на годишната процедура за отпускане на човешки ресурси.
–◻
налага да се използват неразпределеният марж под съответната функция от МФР и/или специалните инструменти, предвидени в Регламента за МФР.
Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми и инструментите, които се предлага да бъдат използвани.
–◻
налага преразглеждане на МФР.
Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми.
3.2.5.Финансов принос от трети страни
Предложението/инициативата:
–☑
не предвижда съфинансиране от трети страни
–◻
предвижда следното съфинансиране от трети страни, като оценките са дадени по-долу:
Бюджетни кредити в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
Общо
|
Да се посочи съфинансиращият орган
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Очаквано отражение върху приходите
–☑
Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите.
–◻
Предложението/инициативата има следното финансово отражение:
–◻
върху собствените ресурси
–◻
върху разните приходи
–Моля, посочете дали приходите са записани по разходни бюджетни редове ◻
млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая)
Приходен бюджетен ред:
|
Налични бюджетни кредити за текущата финансова година
|
Отражение на предложението/инициативата
|
|
|
Година
N
|
Година
N+1
|
Година
N+2
|
Година
N+3
|
Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6)
|
Статия ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
|
За целевите приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове.
Други забележки (например метод/формула за изчисляване на отражението върху приходите или друга информация).