Főbb sportesemények – a sport feddhetetlenségének javítása
ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALÁBBI DOKUMENTUMRÓL:
Következtetések a főbb sportesemények tisztaságának, átláthatóságának, illetve azok során a jó kormányzás elve alkalmazásának a javításáról
MI A KÖVETKEZTETÉSEK CÉLJA?
-
A következtetések célja az egyenlő versenyfeltételek biztosítása a sportolók, valamint a főbb sporteseményeket szervező szervek és hatóságok között nemzeti és uniós szinten egyaránt.
-
Javaslatot tesznek arra, hogy a főbb sportesemények tekintetében érvényesítsék a feddhetetlenség, az átláthatóság és a jó kormányzás elvét, ezen események minden szakaszára kiterjedően (megvalósíthatóság, ajánlattétel, előkészítés, szervezés, értékelés és hozadék), valamint az esemény befejeződését követő időszakban is.
FŐBB PONTOK
-
A főbb sportesemények vonzó alkalmat teremtenek arra, hogy tisztelegjünk a sportteljesítmény és a sport által képviselt értékek előtt, valamint gazdasági, társadalmi és környezeti előnyökkel járhatnak az érintett területen.
-
Tekintettel a főbb sportesemények jelentős pénzügyi vonatkozásaira, fennáll a veszélye, hogy olyan folyamatok indulhatnak be, amelyek foltot ejthetnek a sport és a jó kormányzás tisztaságán. Ezek a következő aspektusokat fedik le:
-
demokratikus és átlátható döntéshozatal – az ajánlatkérő és az ajánlattevő szervezetek esetében is;
-
elszámoltathatóság;
-
fenntartható fejlődés és pozitív hozadék;
-
emberi jogok, ideértve a gyermekjogokat és a munkavállalói jogokat, valamint a nemek közötti egyenlőséget;
-
a megkülönböztetés minden formájának megelőzése, valamint
-
a sport tisztaságát fenyegető veszélyek – például a dopping, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása és az erőszak megelőzése.
A következtetések az alábbiak jelentőségét hangsúlyozzák:
-
rendszeres párbeszéd az uniós országok, az Európai Bizottság és a sportmozgalom között;
-
a nemzeti, regionális és helyi hatóságok szerepe a
-
finanszírozás;
-
az infrastruktúra;
-
a környezetvédelem;
-
a biztonság és a védelem; valamint
-
az ilyen sportesemények fenntarthatóságának és hozadékának megtervezése és biztosítása szempontjából;
-
tekintettel arra, hogy a sportvilág lényegében önszabályozó módon szerveződik, elvárás, hogy a sportszervezetek sporttevékenységeiket a jó kormányzás elismert alapelveivel (átláthatóság, a demokratikus folyamatok és a szolidaritás elve, valamint a fékek és ellensúlyok rendszere) összhangban igazgassák.
A következtetések számos ajánlást tartalmaznak, többek között a következőket:
-
az uniós országoknak intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy az eseményekben részt vevő összes partner
-
átlátható és demokratikus eljárásokat alkalmazzon a főbb sportesemények minden szakaszában, különös figyelmet fordítva a nyilvánosság tájékoztatására és bevonására;
-
átlátható és releváns kritériumokat alkalmazzon a közreműködő szervezetek részére nyújtandó állami támogatás mérlegelésekor, megkövetelve például a jó kormányzás alapelveinek e szervezetek általi érvényesítését, valamint azt, hogy eljárásaik átláthatóak és demokratikusak legyenek;
-
megkövetelje a partnerként közreműködő minden érdekelt féltől, hogy vegyenek részt olyan kezdeményezésekben, mint az ENSZ Globális Megállapodása, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek, illetve hogy feleljenek meg olyan elismert nemzetközi szabványoknak, mint az ISO 26000 valamint az ISO 20121, valamint
-
alkalmazzanak átlátható és releváns kritériumokat a főbb sportesemények során nyújtandó állami támogatás mérlegelésekor a tisztességességgel kapcsolatos olyan konkrét kérdéseket illetően, mint az emberi jogok, valamint a megkülönböztetés minden formájának, illetve a sport tisztaságát fenyegető veszélyeknek a megelőzése;
-
az uniós országok és a Bizottság saját hatáskörük keretein belül
-
segítsék elő a főbb sportesemények szempontjából releváns témák megvitatását és a róluk szóló információcserét;
-
támogassák a főbb sportesemények tisztaságával, átláthatóságával és jó kormányzásával kapcsolatos kritériumok és eljárások alkalmazását, amelyeket az uniós országok és a helyi hatóságok a főbb sportesemények állami támogatása tekintetében referenciapontnak tekinthetnének;
-
azonosítsanak és dolgozzanak ki modelleket a köz- és a magánszféra együttműködésére és ezen együttműködés tekintetében a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozóan;
-
a dokumentum a Bizottságot a következő intézkedésekre kéri fel:
-
készítsen tanulmányt főbb sportesemények több uniós országban és régióban lévő helyszíneken történő megrendezéséről, figyelembe véve a lehetséges nemzeti és európai szintű adminisztratív és jogszabályi akadályokat, valamint az ilyen események várható hatásait;
-
uniós finanszírozási programok – például az Erasmus+ és a Horizont 2020 – keretében támogasson a főbb sportesemények tisztaságával, átláthatóságával és jó kormányzásával kapcsolatos, a fenntarthatóság és a pozitív hozadék aspektusát is felölelő transznacionális projekteket és – adott esetben – független kutatásokat;
-
ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását és közzétételét, a tanulságok levonását, továbbá segítse elő a tudástranszfert az uniós országok és a sportmozgalom között;
-
dolgozzon ki egy laza nyomonkövetési rendszert – például egy kötelezettségvállalási listát, vagy használja fel erre a célra az ENSZ Globális Megállapodást a főbb sporteseményeket rendező szervezetek által a tisztességesség, az átláthatóság és a jó kormányzás tekintetében tett előrelépés mérésére;
-
az uniós országok, a Bizottság és a nemzetközi sportmozgalom feladatai a következők:
-
fokozzák az egymás közötti párbeszédet és fogadjanak el közös programot – első körben az olimpiai mozgalommal és az illetékes nemzetközi labdarúgó szövetségekkel, azt a későbbiekben más nemzetközi sportszövetségekre is kiterjesztve – a főbb sportesemények tisztességének és átláthatóságának javítása érdekében;
-
hajtsanak végre olyan közös tevékenységeket, mint a köz- és a magánszféra közötti együttműködésre vonatkozó irányadó modellek kidolgozása, valamint magatartási kódex kidolgozása a főbb sporteseményekben érintett valamennyi köz- és a magánszférabeli szereplő számára;
-
szervezzenek rendszeresen magas szintű párbeszédet a sportról folytatott strukturált uniós párbeszéd részeként.
HÁTTÉR
A sportra vonatkozó uniós munkaterv (2014–2017) foglalkozik a sport tisztaságának megőrzésével, gazdasági dimenziójának növelésével, valamint társadalmi szerepének előmozdításával.
További információkért lásd:
FŐ DOKUMENTUM
A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a főbb sportesemények tisztaságának, átláthatóságának, illetve azok során a jó kormányzás elve alkalmazásának a javításáról (HL C 212., 2016.6.14., 14–17. o.)
KAPCSOLÓDÓ OKMÁNYOK
A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás (2014. május 21.) a sportra vonatkozó uniós munkatervről (2014–2017) (HL C 183., 2014.6.14., 12–17. o.)
utolsó frissítés 18.12.2016
Top