ISSN 1725-5112 |
||
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110 |
|
![]() |
||
Izdevums latviešu valodā |
Tiesību akti |
48. sējums |
Saturs |
|
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta |
Lappuse |
|
* |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
* |
Komisijas Direktīva 2005/31/EK (2005. gada 29. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 84/500/EEK attiecībā uz atbilstības deklarāciju un analīzes metodes izpildes kritērijiem, ko pielieto keramikas izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem ( 1 ) |
|
|
II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
|
|
|
Padome |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
Komisija |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Komisijas Lēmums (2004. gada 20. oktobris) par atbalsta shēmu, ko Spānijas Karaliste piemērojusi par labu aviosabiedrībai Intermediación Aérea SL (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3938) ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
Labojums |
|
|
|
|
|
|
(1) Dokuments attiecas uz EEZ |
LV |
Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu. Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/1 |
PADOMES REGULA (EK) Nr. 673/2005
(2005. gada 25. aprīlis),
ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas organizācija (“SIO”) 2003. gada 27. janvārī pieņēma Apelācijas iestādes lēmumu (1) un Speciālistu grupas lēmumu (2), kuru atbalstīja Apelācijas iestādes lēmums, konstatējot, ka Akts par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (“CDSOA”) nav saderīgs ar Amerikas Savienoto Valstu saistībām, kuras noteiktas PTO nolīgumos. |
(2) |
Ņemot vērā to, ka Amerikas Savienotās Valstis nenodrošināja savu tiesību aktu atbilstību attiecīgajiem nolīgumiem, Kopiena lūdza SIO atļauju pārtraukt attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot tarifu koncesijas un citas attiecīgas saistības, kas noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (“VVTT”) (3). Amerikas Savienotās Valstis iebilda pret tarifu koncesiju un attiecīgo saistību pārtraukšanas apjomu, un lieta tika nodota šķīrējtiesai. |
(3) |
Šķīrējtiesnesis 2004. gada 31. augustā konstatēja, ka Kopienai katru gadu radītais zudums vai samazinājums bija 72 % no CDSOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas par importu no Kopienas pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā laikā bija pieejami dati, kā tos publicējušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes. Šķīrējtiesnesis secināja, ka ar PTO noteikumiem būtu saderīga tāda koncesiju vai citu saistību pārtraukšana no Kopienas puses, piemērojot papildu ievedmuitu kopā ar saistošajiem muitas nodokļiem, attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes preču sarakstu, kura gadā aptver tirdzniecības apjomu, kas nepārsniedz zuduma vai samazinājuma apjomu. Atbilstīgi šķīrējtiesneša lēmumam SIO 2004. gada 26. novembrī deva atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un attiecīgo saistību, kas noteiktas saskaņā ar VVTT 1994, piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm. |
(4) |
CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju maksājumiem, kas iekasēti 2004. budžeta gadā (no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, Kopienai radītais zudums vai samazinājuma apjoms ir aprēķināts USD 27,81 miljonu apjomā. Tādēļ Kopiena par līdzvērtīgu summu var pārtraukt tarifu koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm. Tā rezultātā pēc 15 % ad valorem papildu ievedmuita, kuru piemēro tādu I pielikumā uzskaitīto preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs, atbilst tirdzniecības vērtībai, kas vienā gadā nepārsniedz USD 27,81 miljonus. Attiecībā uz minētajām precēm Kopienai būtu no 2005. gada 1. maija jāpārtrauc tarifu koncesiju piemērošana Amerikas Savienotajām Valstīm. |
(5) |
Ja SIO lēmumus un ieteikumus netiek pildīts, Komisijai katru gadu būtu jāpielāgo pārtraukšanas apjoms tādam zuduma vai samazinājuma apjomam, kādu attiecīgajā periodā CDSOA ir radījis Kopienai. Komisijai būtu jāgroza I pielikumā iekļautais saraksts vai attiecīgi jāmaina papildu ievedmuitas likme tā, lai papildu ievedmuita, ko piemēro atsevišķu preču importam no Amerikas Savienotajām Valstīm, vienā gadā atbilstu tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz zuduma vai samazinājuma apjomu. |
(6) |
Komisijai būtu jāievēro šādi kritēriji:
|
(7) |
Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
(8) |
Lai izvairītos no papildu nodokļa maksāšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo pārtrauc Kopienas tarifu koncesijas un attiecīgās saistības, kas paredzētas VVTT 1994, attiecībā uz šīs regulas I pielikumā uzskaitītajām precēm, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs.
2. pants
Precēm, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs un kuras uzskaitītas šīs regulas I pielikumā, papildus muitas nodoklim, ko piemēro saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5), piemēro 15 % ad valorem nodokli.
3. pants
1. Komisija katru gadu pielāgo pārtraukšanas apjomu zuduma vai samazinājuma apjomam, kādu Kopienai attiecīgajā periodā radījis Akts par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (CDSOA). Komisija maina papildu nodokļa likmi vai I pielikumā iekļauto sarakstu saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a) |
zuduma vai samazinājuma apjoms ir līdzvērtīgs 72 % no CSDOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas par importu no Kopienas pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā laikā ir pieejami dati, kā tos publicējušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes; |
b) |
grozījumu izdara tā, lai papildu ievedmuita, ko piemēro atsevišķu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes preču importam, vienā gadā atbilstu tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz zuduma vai samazinājuma apjomu; |
c) |
izņemot e) apakšpunktā paredzētos apstākļus, gadījumā, ja pārtraukšanas apjoms palielinās, Komisija iekļauj preces I pielikuma sarakstā. Šīs preces izraugās no II pielikuma saraksta, ievērojot minētā saraksta secību; |
d) |
izņemot e) apakšpunktā paredzētos apstākļus, gadījumā, ja pārtraukšanas apjoms samazinās, preces svītro no I pielikuma saraksta. Komisija vispirms svītro tās preces, kuras pašlaik ir II pielikuma sarakstā un kuras pēc tam ir iekļautas I pielikuma sarakstā. Pēc tam Komisija svītro preces, kuras pašlaik iekļautas I pielikuma sarakstā, ievērojot minētā saraksta secību; |
e) |
Komisija maina papildu nodokļa likmi, ja pārtraukšanas apjomu nevar pielāgot zuduma vai samazinājuma apjomam, preces iekļaujot I pielikuma sarakstā vai svītrojot no tā. |
2. Preces iekļaujot I pielikuma sarakstā, Komisija vienlaikus groza II pielikuma sarakstu, attiecīgās preces svītrojot no II pielikuma saraksta. To preču secība, kuras paliek II pielikuma sarakstā, paliek nemainīga.
3. Lēmumus saskaņā ar šo pantu pieņem atbilstīgi procedūrai, kas noteikta 4. panta 2. punktā.
4. pants
1. Komisijai palīdz komiteja.
2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.
3. Komiteja pieņem savu reglamentu.
5. pants
Izcelsmi jebkurai precei, uz kuru attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2913/92.
6. pants
1. Papildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajām precēm, attiecībā uz kurām pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izdota importa licence ar atbrīvojumu no nodokļa vai tā samazinājumu.
2. Papildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajām precēm, attiecībā uz kurām var pierādīt, ka šīs regulas piemērošanas dienā tās jau ir en route uz Kopienu, un kuru nosūtīšanas galamērķi nevar mainīt.
3. Papildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajām precēm, kuras ir atbrīvotas no ievedmuitas saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 918/83 (1983. gada 28. marts), ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem (6).
4. Muitas procedūru “Pārstrāde muitas uzraudzībā” saskaņā ar 551. panta 1. punkta pirmo daļu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), uz I pielikumā uzskaitītajām precēm var attiecināt vienīgi tad, ja Muitas kodeksa komitejā notikusi ekonomikas apstākļu izpēte, ja vien preces un darbības nav norādītas minētās regulas 76. pielikuma A daļā.
7. pants
Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par šīs regulas atcelšanu, tiklīdz Amerikas Savienotās Valstis ir pilnībā izpildījušas PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas ieteikumu.
8. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2005. gada 1. maija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2005. gada 25. aprīlī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
J. ASSELBORN
(1) Amerikas Savienotās Valstis – Kompensāciju akts (Byrd grozījums), Apelācijas iestādes lēmums (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 2003. gada 16. janvāris).
(2) Amerikas Savienotās Valstis – Kompensāciju akts (Byrd grozījums), Speciālistu grupas lēmums (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 2002. gada 16. septembris).
(3) Amerikas Savienotās Valstis – Kompensāciju akts (Byrd grozījums), Eiropas Kopienu regresa tiesības saskaņā ar 22. panta 2. punktu (WT/DS217/22, 2004. gada 16. janvāris).
(4) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
(5) OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).
(6) OV L 105, 23.4.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
(7) OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31.12.2003., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
Preces, kurām piemēro papildu nodokļus, ir identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētajiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1).
|
4820 10 90 |
|
4820 50 00 |
|
4820 90 00 |
|
4820 30 00 |
|
4820 10 50 |
|
6204 63 11 |
|
6204 69 18 |
|
6204 63 90 |
|
6104 63 00 |
|
6203 43 11 |
|
6103 43 00 |
|
6204 63 18 |
|
6203 43 19 |
|
6204 69 90 |
|
6203 43 90 |
|
0710 40 00 |
|
9003 19 30 |
|
8705 10 00 |
(1) OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 493/20054 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).
II PIELIKUMS
Preces šajā pielikumā identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētajiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Regulai (EEK) Nr. 2658/87.
|
6301 40 10 |
|
6301 30 10 |
|
6301 30 90 |
|
6301 40 90 |
|
4818 50 00 |
|
9009 11 00 |
|
9009 12 00 |
|
8467 21 99 |
|
4803 00 31 |
|
4818 30 00 |
|
4818 20 10 |
|
9403 70 90 |
|
6110 90 10 |
|
6110 19 10 |
|
6110 19 90 |
|
6110 12 10 |
|
6110 11 10 |
|
6110 30 10 |
|
6110 12 90 |
|
6110 20 10 |
|
6110 11 30 |
|
6110 11 90 |
|
6110 90 90 |
|
6110 30 91 |
|
6110 30 99 |
|
6110 20 99 |
|
6110 20 91 |
|
9608 10 10 |
|
6402 19 00 |
|
6404 11 00 |
|
6403 19 00 |
|
6105 20 90 |
|
6105 20 10 |
|
6106 10 00 |
|
6206 40 00 |
|
6205 30 00 |
|
6206 30 00 |
|
6105 10 00 |
|
6205 20 00 |
|
9406 00 11 |
|
9406 00 38 |
|
6101 30 10 |
|
6102 30 10 |
|
6201 12 10 |
|
6201 13 10 |
|
6102 30 90 |
|
6201 92 00 |
|
6101 30 90 |
|
6202 93 00 |
|
6202 11 00 |
|
6201 13 90 |
|
6201 93 00 |
|
6201 12 90 |
|
6204 42 00 |
|
6104 43 00 |
|
6204 49 10 |
|
6204 44 00 |
|
6204 43 00 |
|
6203 42 31 |
|
6204 62 31 |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/6 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 674/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
(2) |
Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem
(EUR/100 kg) |
||
KN kods |
Trešās valsts kods (1) |
Standarta ievešanas vērtība |
0702 00 00 |
052 |
129,0 |
204 |
96,7 |
|
212 |
124,2 |
|
999 |
116,6 |
|
0707 00 05 |
052 |
136,1 |
204 |
74,1 |
|
999 |
105,1 |
|
0709 90 70 |
052 |
96,0 |
204 |
44,2 |
|
999 |
70,1 |
|
0805 10 20 |
052 |
43,9 |
204 |
43,2 |
|
212 |
61,2 |
|
220 |
48,4 |
|
388 |
74,0 |
|
400 |
49,5 |
|
624 |
59,1 |
|
999 |
54,2 |
|
0805 50 10 |
052 |
46,9 |
220 |
65,0 |
|
388 |
59,5 |
|
400 |
54,2 |
|
528 |
63,0 |
|
624 |
71,0 |
|
999 |
59,9 |
|
0808 10 80 |
388 |
90,7 |
400 |
103,0 |
|
404 |
95,1 |
|
508 |
85,5 |
|
512 |
71,9 |
|
524 |
52,9 |
|
528 |
69,5 |
|
720 |
72,7 |
|
804 |
90,4 |
|
999 |
81,3 |
|
0808 20 50 |
388 |
89,7 |
512 |
71,0 |
|
528 |
66,3 |
|
720 |
49,0 |
|
999 |
69,0 |
(1) Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/8 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 675/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp Regulas 1. pantā minēto produktu kursu vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
(2) |
Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
(3) |
Attiecībā uz kviešu un rudzu miltiem, putraimiem un rupja maluma miltiem, šiem produktiem piemērojamo kompensāciju aprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
(4) |
Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
(5) |
Kompensāciju nosaka reizi mēnesī. To starplaikā var mainīt. |
(6) |
Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju kā norādīts pielikumā. |
(7) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Eksporta kompensācijas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem produktiem, kurus izved dabīgā veidā, izņemot iesalu, ir norādītas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar ko nosaka kompensācijas par labības un kviešu vai rudzu miltu, putraimu vai rupja maluma miltu eksportu
Produkta kods |
Galamērķis |
Mērvienība |
Kompensāciju summa |
|||
1001 10 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 10 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1001 90 91 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1001 90 99 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1002 00 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1003 00 10 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1003 00 90 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1004 00 00 9200 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1004 00 00 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1005 10 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1005 90 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1007 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1008 20 00 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 11 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 15 9100 |
C01 |
EUR/t |
8,07 |
|||
1101 00 15 9130 |
C01 |
EUR/t |
7,54 |
|||
1101 00 15 9150 |
C01 |
EUR/t |
6,95 |
|||
1101 00 15 9170 |
C01 |
EUR/t |
6,42 |
|||
1101 00 15 9180 |
C01 |
EUR/t |
6,01 |
|||
1101 00 15 9190 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1101 00 90 9000 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1102 10 00 9500 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9700 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1102 10 00 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 10 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9400 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 10 9900 |
— |
EUR/t |
— |
|||
1103 11 90 9200 |
A00 |
EUR/t |
0 |
|||
1103 11 90 9800 |
— |
EUR/t |
— |
|||
NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
|
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/10 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 676/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
(2) |
Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas dažus nosacījumus jautājumā par eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic traucējumu gadījumā labības nozarē (2), ļauj noteikt korektīvo summu attiecībā produktiem, kuri minēti Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā (3). Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
(3) |
Situācija pasaules tirgū vai noteiktu tirgu īpašas prasības var likt noteikt dažādu korektīvo summu atkarībā no galamērķa. |
(4) |
Korektīvā summa jānosaka vienlaicīgi ar kompensāciju un saskaņā ar tādu pašu procedūru. To var mainīt laikposmā starp divām noteikšanām. |
(5) |
Saskaņā ar minētajiem punktiem korektīvā summa jānosaka atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
(6) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Korektīvā summa iepriekš noteiktajām kompensācijām to produktu eksportam, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, izņemot iesalu, ir noteikta šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regula pēdējo reizi grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).
(3) OV L 181, 1.7.1992., 21. lpp. Regula pēdējo reizi grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1104/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīla Regulai, ar ko nosaka korektīvo summu kompensācijai par labību
(EUR/t) |
|||||||||||||||||
Produkta kods |
Galamērķis |
laikposms 5 |
1. termiņš 6 |
2. termiņš 7 |
3. termiņš 8 |
4. termiņš 9 |
5. termiņš 10 |
6. termiņš 11 |
|||||||||
1001 10 00 9200 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1001 10 00 9400 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1001 90 91 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1001 90 99 9000 |
C01 |
0 |
– 0,46 |
– 10,00 |
– 10,00 |
– 10,00 |
— |
— |
|||||||||
1002 00 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1003 00 10 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1003 00 90 9000 |
C02 |
0 |
– 0,46 |
– 20,00 |
– 20,00 |
– 20,00 |
— |
— |
|||||||||
1004 00 00 9200 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1004 00 00 9400 |
C03 |
0 |
– 0,46 |
– 40,00 |
– 40,00 |
– 40,00 |
— |
— |
|||||||||
1005 10 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1005 90 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1007 00 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1008 20 00 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 11 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9100 |
C01 |
0 |
– 0,63 |
– 15,00 |
– 15,00 |
– 15,00 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9130 |
C01 |
0 |
– 0,59 |
– 15,00 |
– 15,00 |
– 15,00 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9150 |
C01 |
0 |
– 0,54 |
– 15,00 |
– 15,00 |
– 15,00 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9170 |
C01 |
0 |
– 0,50 |
– 15,00 |
– 15,00 |
– 15,00 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9180 |
C01 |
0 |
– 0,47 |
– 15,00 |
– 15,00 |
– 15,00 |
— |
— |
|||||||||
1101 00 15 9190 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1101 00 90 9000 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9500 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9700 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1102 10 00 9900 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9200 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9400 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 10 9900 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
1103 11 90 9200 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
— |
|||||||||
1103 11 90 9800 |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
|||||||||
N.B. Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). Skaitliskie galamērķu kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
|
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/12 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 677/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu starpību starp minētās regulas 1. pantā uzskaitīto produktu cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
(2) |
Kompensācijas jānosaka, ņemot vērā faktorus, kas minēti 1. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2). |
(3) |
Iesalam piemērojamā kompensācija jāaprēķina, ņemot vērā attiecīgo produktu ražošanai nepieciešamo labības daudzumu. Šie daudzumi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 1501/95. |
(4) |
Situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašas prasības var prasīt kompensācijas diferenciāciju dažiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
(5) |
Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
(6) |
Šo noteikumu piemērošana pašreizējai tirgus situācijai labības nozarē un jo īpaši šo produktu kursiem vai cenām Kopienā un pasaules tirgū liek noteikt kompensāciju, kā norādīts pielikumā. |
(7) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Eksporta kompensācijas par iesalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir noteiktas kā norādīts, pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīla Regulai, ar ko nosaka iesala eksportam piemērojamās kompensācijas
Produktu kods |
Galamērķis |
Mērvienība |
Kompensāciju summa |
1107 10 19 9000 |
A00 |
EUR/t |
0,00 |
1107 10 99 9000 |
A00 |
EUR/t |
0,00 |
1107 20 00 9000 |
A00 |
EUR/t |
0,00 |
N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.). Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/14 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 678/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 14. panta 2. punktu, kompensācija, ko labības eksportam piemēro izvešanas atļaujas pieprasījuma iesniegšanas dienā, pēc lūguma ir jāpiemēro eksportam visā atļaujas derīguma laikposmā. Šajā gadījumā kompensāciju var koriģēt. |
(2) |
Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95 par dažiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanu, kā arī uz pasākumiem, kas veicami labības nozares traucējumu gadījumā (2), ļauj noteikt korekcijas summu attiecībā uz iesalu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1766/92 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā (3). Šo korekciju aprēķina, ņemot vērā faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1501/95 1. pantā. |
(3) |
Atbilstīgi minētajiem noteikumiem jānosaka korekcija saskaņā ar šās regulas pielikumu. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 15. panta 3. punktā minētā korekcija, kas piemērojama iepriekš noteiktajām eksporta kompensācijām par iesalu, ir noteikta pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1431/2003 (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.).
(3) OV L 181, 1.7.1992., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1104/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 1. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar ko nosaka kompensācijai par iesalu piemērojamu korekciju
N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
Galamērķu skaitliskie kodi ir Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
(EUR/t) |
|||||||
Produktu kods |
Galamērķis |
Laika posms 5 |
1. termiņš 6 |
2. termiņš 7 |
3. termiņš 8 |
4. termiņš 9 |
5. termiņš 10 |
1107 10 11 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 19 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 91 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 99 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 20 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
(EUR/t) |
|||||||
Produktu kods |
Galamērķis |
6. termiņš 11 |
7. termiņš 12 |
8. termiņš 1 |
9. termiņš 2 |
10. termiņš 3 |
11. termiņš 4 |
1107 10 11 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 19 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 91 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 10 99 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
1107 20 00 9000 |
A00 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/16 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 679/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembris Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punkta,
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3072/95 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Padomes 1974. gada 21. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2681/74 par Kopienas finansējumu izdevumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības produktu piegādi pārtikas palīdzībā (3), 2. pantā paredzēts, ka Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa sedz to izdevumu daļu, kas atbilst eksporta kompensācijām, kādas attiecīgajā jomā noteiktas saskaņā ar Kopienas noteikumiem. |
(2) |
Lai vienkāršotu budžeta izstrādi un pārvaldīšanu attiecībā uz Kopienas darbībām pārtikas palīdzībā un ļautu dalībvalstīm būt informētām par Kopienas iesaistes līmeni valsts darbībās pārtikas palīdzības jomā, ir jānosaka par šīm darbībām piešķiramo kompensāciju apjoms. |
(3) |
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantā un Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā paredzētos vispārējos noteikumus un piemērošanas noteikumus attiecībā uz eksporta kompensācijām minētajās operācijās piemēro mutatis mutandis. |
(4) |
Īpašie kritēriji, kas jāņem vērā rīsu eksporta kompensācijas aprēķināšanā, ir definēti Regulas (EK) Nr. 3072/95 13. pantā. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumiem, kas paredzēti starptautisku konvenciju vai citu papildu programmu, kā arī citu Kopienas bezmaksas piegāžu ietvaros, labības un rīsu nozares produktiem piemērojamās kompensācijas ir noteiktas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 411/2002 (OV L 62, 5.3.2002., 27. lpp.).
(3) OV L 288, 25.10.1974., 1. lpp.
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar ko nosaka kompensācijas, kuras piemērojamas labības un rīsa nozares produktiem, kurus piegādā Kopienas un valstu pārtikas palīdzības pasākumos
(EUR/t) |
|
Produkta kods |
Kompensāciju summa |
1001 10 00 9400 |
0,00 |
1001 90 99 9000 |
0,00 |
1002 00 00 9000 |
0,00 |
1003 00 90 9000 |
0,00 |
1005 90 00 9000 |
0,00 |
1006 30 92 9100 |
0,00 |
1006 30 92 9900 |
0,00 |
1006 30 94 9100 |
0,00 |
1006 30 94 9900 |
0,00 |
1006 30 96 9100 |
0,00 |
1006 30 96 9900 |
0,00 |
1006 30 98 9100 |
0,00 |
1006 30 98 9900 |
0,00 |
1006 30 65 9900 |
0,00 |
1007 00 90 9000 |
0,00 |
1101 00 15 9100 |
8,07 |
1101 00 15 9130 |
7,54 |
1102 10 00 9500 |
0,00 |
1102 20 10 9200 |
57,95 |
1102 20 10 9400 |
49,67 |
1103 11 10 9200 |
0,00 |
1103 13 10 9100 |
74,50 |
1104 12 90 9100 |
0,00 |
NB: Produktu kodi ir definēti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987, 1 lpp.). |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/18 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 680/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko izsludina izsoli Nr. 54/2005 EK jauniem rūpnieciskiem izmantojumiem paredzēta vīna spirta izpārdošanai
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2000. gada 25. jūlija Regulā (EK) Nr. 1623/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz tirgus mehānismiem (2), inter alia, ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā realizēt spirta krājumus, kas iegūti destilācijas procesā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 27., 28. un 30. pantu un kas ir intervences aģentūru rīcībā. |
(2) |
Saskaņā ar 80. punktu Regulā (EK) Nr. 1623/2000 būtu jāorganizē izsoles jauniem rūpnieciskiem izmantojumiem paredzēta vīna spirta izpārdošanai, lai samazinātu vīna spirta krājumus Kopienā un lai nodrošinātu iespēju veikt nelielus rūpnieciskās ražošanas projektus, pārstrādājot šādu spirtu precēs, kas paredzētas izvešanai rūpnieciskām vajadzībām. Dalībvalstu krājumos esošo Kopienas vīna spirtu veido daudzumi, kas iegūti destilācijas procesā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 27., 28. un 30. pantu. |
(3) |
No 1999. gada 1. janvāra, kopš tika pieņemta Padomes 1998. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 2799/98 par euro agromonetārā režīma ieviešanu (3), piedāvājumu cenas un izsoles nodrošinājums jānorāda euro, un maksājumi jāveic euro. |
(4) |
Jānosaka iesniedzamo piedāvājumu minimālās cenas, kas iedalītas atbilstīgi paredzētajiem izmantošanas veidiem. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīnu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo izsludina izsoli Nr. 54/2005 EK jauniem rūpnieciskiem izmantojumiem paredzēta vīna spirta pārdošanai. Konkrētais spirts iegūts destilācijas procesā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 27., 28. un 30. pantu un ir Francijas Intervences aģentūras pārvaldībā.
Pārdošanai paredzētais daudzums ir 130 000 hektolitri pēc tilpuma 100 % spirta. Tvertņu numuri, glabāšanas vieta un 100 % (pēc tilpuma) spirta daudzums norādīti pielikumā.
2. pants
Pārdošanu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1623/2000 79., 81., 82., 83., 84., 85., 95., 96., 97., 100. un 101. pantu un Regulas (EK) Nr. 2799/98 2. pantu.
3. pants
1. Piedāvājumi jāiesniedz attiecīgajai intervences aģentūrai, kurai ir konkrētā spirta krājumi:
Onivins-Libourne, Délégation nationale |
17, avenue de la Ballastière, boîte postale 231 |
F-33505 Libourne Cedex |
(tālr. (33-5) 57 55 20 00 |
telekss: 57 20 25 |
fakss (33-5) 57 55 20 59), |
vai jānosūta uz minēto adresi kā ierakstīts sūtījums.
2. Piedāvājumus iesniedz aizzīmogotā dubultā aploksnē, uz iekšējās aploksnes norāda: “Piedāvājums-izsole Nr. 54/2005 EK jaunu rūpniecisku izmantojumu nolūkā”, uz ārējās aploksnes norāda attiecīgās intervences aģentūras adresi.
3. Piedāvājumiem jābūt nogādātiem uz attiecīgo intervences aģentūru ne vēlāk kā pulksten 12.00 pēc Briseles laika 2005. gada 17. maijā.
4. Katram piedāvājumam jāpievieno apliecinājums, ka attiecīgajai intervences aģentūrai ir iemaksāts piedāvājuma nodrošinājums 4 EUR par hektolitru pēc tilpuma 100 % spirta.
4. pants
Minimālās cenas, par kurām var iesniegt piedāvājumus, ir 10,30 EUR par hektolitru 100 % (pēc tilpuma) spirta, kas paredzēts cepšanas rauga ražošanai, 26 EUR par hektolitru 100 % (pēc tilpuma) spirta, kas paredzēts amīna un hlora tipa ķīmisko produktu ražošanai eksporta nolūkos, 32 EUR per hektolitru 100 % (pēc tilpuma) spirta, kas paredzēts odekolona ražošanai eksportam, un 7,5 EUR par hektolitru 100 % spirta (pēc tilpuma), kas paredzēts citiem rūpnieciskiem izmantojumiem.
5. pants
Formalitātes, kas saistītas ar paraugu ņemšanu, ir definētas Regulas (EK) Nr. 1623/2000 98. pantā. Paraugu cena ir 10 EUR par litru.
Intervences aģentūra nodrošina visu vajadzīgo informāciju par pārdošanai paredzētā spirta īpašībām.
6. pants
Izpildes garantija ir 30 EUR par hektolitru 100 % (pēc tilpuma) spirta.
7. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2003 (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).
(2) OV L 194, 31.7.2000., 45. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 616/2005 (OV L 103, 22.4.2005., 15. lpp.).
(3) OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.
PIELIKUMS
JAUNIEM RŪPNIECISKIEM IZMANTOJUMIEM PAREDZĒTĀ SPIRTA IZSOLE Nr. 54/2005 EK
Pārdošanai paredzētā spirta glabāšanas vieta, daudzums un īpašības
Dalībvalsts |
Atrašanās vieta |
Tvertnes numurs |
100 % (pēc tilpuma) spirta daudzums hektolitros |
Atsauce uz Regulu (EK) Nr. 1493/1999; pants |
Spirta veids |
Spirta koncentrācija (tilpuma %) |
|||
FRANCIJA |
|
5 |
22 465 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||
6 |
22 545 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
13 |
22 520 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
19 |
19 815 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
14 |
22 655 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
|
13 |
685 |
28 |
jēlspirts |
+ 92 |
||||
13 |
6 840 |
30 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
12 |
7 795 |
28 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
12 |
190 |
30 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
12 |
4 330 |
30 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
12 |
160 |
27 |
jēlspirts |
+ 92 |
|||||
Kopā |
|
130 000 |
|
|
|
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/21 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 681/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004 attiecībā uz platībatkarīgo maksājumu par šķiedras liniem saņemšanas nosacījumiem
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un ar ko izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (1), un jo īpaši tās 110. panta otrās daļas pirmā ievilkuma iii) punktu,
tā kā:
(1) |
Komisijas 2004. gada 29. oktobra Regula (EK) Nr. 1973/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz atbalsta shēmām, kas paredzētas šīs regulas IV un IV bis sadaļā, un attiecībā uz atmatā atstātās zemes izmantošanu izejvielu ražošanai (2), cita starpā, paredz nosacījumus attiecībā uz platībatkarīgajiem maksājumiem par šķiedras liniem. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1973/2004 56. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, to sēklu šķirņu izmantošana, kas uzskaitītas minētās regulas V pielikumā, ir nosacījums, lai saņemtu platībatkarīgos maksājumus par šķiedras liniem. Tomēr, saskaņā ar apvienoto maksājumu piešķiršanas nosacījumiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1782/2003, šis palīdzības piešķiršanas nosacījums nav pamatots, jo apvienoto maksājumu summa par linu un citu laukaugu hektāru ir vienāda. Savstarpēji nesaistītu maksājumu sistēmā nav noteikumu attiecībā uz linu šķirņu sarakstu. Tādēļ, ņemot vērā vienkāršošanu, ir lietderīgi atcelt šo nosacījumu. |
(3) |
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1973/2004. |
(4) |
Tā kā Regula (EK) Nr. 1973/2004 attiecas uz atbalsta pieprasījumiem, kas paredzēti tirdzniecības gadiem, sākot no 2005. gada 1. janvāra, šī regula jāpiemēro no tā paša datuma. |
(5) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1973/2004 groza šādi.
1) |
Regulas 56. panta 1. punkta b) apakšpunktā svītro i) daļu. |
2) |
Svītro V pielikumu. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tā attiecas uz atbalsta pieprasījumiem, kas paredzēti tirdzniecības gadiem, sākot no 2005. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 118/2005 (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.).
(2) OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/22 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 682/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka sviesta pārdošanas minimālās cenas 162. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2), intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas. |
(2) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz 162. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, intervences krājumu sviesta minimālās pārdošanas cenas, kā arī pārstrādes nodrošinājumu summas ir tādas, kādas ir norādītas tabulā, kas iekļauta pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka minimālās sviesta pārdošanas cenas attiecībā uz 162. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97
(EUR/100 kg) |
||||||
Formula |
A |
B |
||||
Pievienošanas veidi |
Ar indikatoriem |
Bez indikatoriem |
Ar indikatoriem |
Bez indikatoriem |
||
Minimālā pārdošanas cena |
Sviests ≥ 82 % |
Nemainītā veidā |
206 |
210 |
— |
210 |
Iebiezināts |
204,1 |
— |
— |
— |
||
Pārstrādes nodrošinājums |
Nemainītā veidā |
73 |
73 |
— |
73 |
|
Iebiezināts |
73 |
— |
— |
— |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/24 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 683/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru attiecībā uz 162. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Komisijas 1997. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2571/97 par sviesta pārdošanu par pazeminātām cenām un par atbalsta piešķiršanu krējuma, sviesta un iebiezināta sviesta izmantošanai mīklas izstrādājumu, saldējuma un citu pārtikas produktu ražošanā (2) intervences aģentūras, īstenojot konkursu, veic noteiktu daudzumu intervences sviesta pārdevumus no krājumiem, kas ir to pārvaldībā, un piešķir atbalstu par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu. Minētās regulas 18. pantā paredzēts, ka, ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, kas iesniegti katram atsevišķam konkursam, nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu, kā arī maksimālo summu atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu, kas var būt atšķirīga atkarībā no paredzētā sviesta izmantojuma, tā tauku satura un pievienošanas veida, vai pieņem lēmumu noraidīt piedāvājumus. Atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājumu summas. |
(2) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz 162. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, maksimālās atbalsta summas, kā arī pārstrādes nodrošinājumu summas ir tādas, kādas ir norādītas tabulā, kas iekļauta pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 350, 20.12.1997., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
PIELIKUMS
Komisijas 2005. gada 29. aprīļa Regulai, ar kuru attiecībā uz 162. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2571/97, nosaka maksimālās summas atbalstam par krējumu, sviestu un iebiezinātu sviestu
(EUR/100 kg) |
|||||
Formula |
A |
B |
|||
Pievienošanas veidi |
Ar indikatoriem |
Bez indikatoriem |
Ar indikatoriem |
Bez indikatoriem |
|
Maksimālā atbalsta summa |
Sviests ≥ 82 % |
51 |
47 |
50 |
41 |
Sviests < 82 % |
44 |
45,9 |
— |
45,9 |
|
Iebiezināts sviests |
61,5 |
57,5 |
61,5 |
57,5 |
|
Krējums |
|
|
24 |
20 |
|
Pārstrādes nodrošinājums |
Sviests |
56 |
— |
55 |
— |
Iebiezināts sviests |
68 |
— |
68 |
— |
|
Krējums |
— |
— |
26 |
— |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/26 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 684/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka minimālo sausā vājpiena pārdošanas cenu 81. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2799/1999
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar 26. pantu Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/1999 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz atbalsta piešķiršanu par vājpienu un sauso vājpienu, ko paredzēts izmantot dzīvnieku barībā, un šāda sausā vājpiena pārdošanu (2), intervences aģentūras atklājušas pastāvīgu konkursu noteiktu to pārvaldībā esošā sausā vājpiena daudzumu pārdošanai. |
(2) |
Saskaņā ar minētās regulas 30. pantu, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus; pārstrādes nodrošinājuma summa jānosaka, ņemot vērā starpību starp sausā vājpiena tirgus cenu un minimālo pārdošanas cenu. |
(3) |
Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem minimālā pārdošanas cena ir jānosaka līmenī, kas norādīts turpmāk šajā dokumentā, un atbilstoši ir jānosaka pārstrādes nodrošinājuma summa. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz 81. īpašo konkursu, kas īstenots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2799/1999 un kura piedāvājumu iesniegšanas termiņš beidzas 2005. gada 26. aprīlī, minimālā pārdošanas cena un pārstrādes nodrošinājums tiek noteikts šādi:
|
195,24 EUR/100 kg, |
||
|
35,00 EUR/100 kg. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 340, 31.12.1999., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/27 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 685/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka attiecībā uz iebiezinātu sviestu paredzētā atbalsta maksimālo summu 334. īpašajam konkursam, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Komisijas 1990. gada 20. februāra Regulu (EEK) Nr. 429/90 par to, kā, īstenojot konkursu, piešķirams atbalsts attiecībā uz tiešam patēriņam Kopienā domātu iebiezinātu sviestu (2), intervences aģentūras īsteno pastāvīgu konkursu attiecībā uz tāda atbalsta piešķiršanu, kurš paredzēts attiecībā uz iebiezinātu sviestu. Saskaņā ar 6. pantu minētajā regulā, ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti attiecībā uz katru atsevišķu konkursu, tiek noteikta maksimālā summa atbalstam par iebiezinātu sviestu ar minimālo tauku saturu 96 % vai tiek pieņemts lēmums noraidīt visus piedāvājumus. Atbilstīgi ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa. |
(2) |
Atbilstīgi saņemtajiem piedāvājumiem maksimālā atbalsta summa ir jānosaka līmenī, kas norādīts še turpmāk, un atbilstoši ir jānosaka izmantojuma nodrošinājuma summa. |
(3) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz 334. īpašo konkursu, kas īstenots atbilstīgi pastāvīgajam konkursam, kas paredzēts Regulā (EEK) Nr. 429/90, maksimāla atbalsta summa un izmantojuma nodrošinājums tiek noteikts šādi:
|
60,6 EUR/100 kg, |
||
|
67 EUR/100 kg. |
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 45, 21.2.1990., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/28 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 686/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka minimālo sviesta pārdošanas cenu attiecībā uz 18. atsevišķo konkursa uzaicinājumu, kas izsludināts saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2771/1999 minēto pastāvīgo konkursu
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 10. panta c) punktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar 21. pantu Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (2), intervences aģentūras, izmantojot pastāvīgu konkursu, ir laidušas pārdošanā noteiktu to glabāšanā esošā sviesta daudzumu. |
(2) |
Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc katra atsevišķā konkursa uzaicinājuma, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2771/1999 24.a pantu nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj piedāvājumus noraidīt. |
(3) |
Ņemot vērā saņemtos piedāvājumus, nosaka minimālo pārdošanas cenu. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
18. atsevišķajā konkursā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2771/1999, kurā termiņš konkursa piedāvājumu iesniegšanai beidzās 2005. gada 26. aprīlī, minimālo sviesta pārdošanas cenu nosaka 275 EUR/100 kg.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/29 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 687/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka vājpiena pulvera minimālo pārdošanas cenu 17. individuālajam uzaicinājumam uz konkursu, kas izplatīts saskaņā ar spēkā esošajiem konkursu izziņošanas noteikumiem (EK) Nr. 214/2001
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par vienotu piena un piena produktu tirgus organizēšanu (1), un it īpaši tās 10. panta c) apakšpunktu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar 2001. gada 12. janvārī pieņemtās Komisijas Regulas (EK) Nr. 214/2001 21. pantu, kas nosaka detalizētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz intervenci vājpiena tirgū (2), intervences aģentūras pēc pastāvīga uzaicinājuma uz konkursu piedāvā pārdošanai noteiktu daudzumu to rīcībā esoša vājpiena pulvera. |
(2) |
Vadoties pēc piedāvājumiem, kas saņemti, atbildot uz katru individuālu uzaicinājumu uz konkursu, tiek noteikta minimālā pārdošanas cena vai pieņemts lēmums neveikt piešķīrumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 214/2001 24.a pantu. |
(3) |
Vadoties pēc saņemtajiem piedāvājumiem, nosakāma minimālā pārdošanas cena. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
17. individuālam uzaicinājumam uz konkursu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 214/2001, kas nosaka, ka piedāvājumu iesniegšanas periods beidzās 2005. gada 26. aprīlī, vājpiena minimālā pārdošanas cena tiek fiksēta 195,50 EUR/100 kg.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Brisele, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).
(2) OV L 37, 7.2.2001., 100. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004., 25. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/30 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 688/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē, kuru piemēro no 2005. gada 1. maijs
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003, ar ko izveido labības tirgus kopējo organizāciju (1),
ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96, ar ko izstrādā Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,
tā kā:
(1) |
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā paredzēts, ka, ievedot minētās Regulas 1. pantā uzskaitītos produktus, tiek iekasētas kopējā muitas tarifa nodevu likmes. Taču šā panta 2. punktā minētajiem produktiem ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šiem produktiem, tos ievedot, palielinot to par 55 % un atskaitot CIF importa cenu, kas piemērojama attiecīgajai kravai. Taču šī nodeva nedrīkst pārsniegt muitas tarifa nodevu likmi. |
(2) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 3. punktu CIF importēšanas cenas aprēķina, par pamatu ņemot attiecīgā produkta raksturīgās cenas pasaules tirgū. |
(3) |
Regulā (EK) Nr. 1249/96 ir sīki izstrādāti noteikumi, lai piemērotu Regulu (EK) Nr. 1784/2003 attiecībā uz ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
(4) |
Ievedmuitas nodokli piemēro, kamēr nosaka jaunu nodokli un tas stājas spēkā. |
(5) |
Lai nodrošinātu ievedmuitas režīma normālu funkcionēšanu, ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai jāņem reprezentatīvā tirgus likmes, kas konstatētas atsauces perioda laikā. |
(6) |
Piemērojot Regulu (EK) Nr. 1249/96, jānosaka ievedmuitas nodoklis saskaņā ar šās Regulas pielikumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minētie labības nozares ievedmuitas nodokļi ir noteikti šās Regulas I pielikumā, pamatojoties uz II pielikumā minēto informāciju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. maijā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.
(2) OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).
I PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2005. gada 1. maijs
KN kods |
Preču nosaukums |
Ievedmuita (1) (EUR/t) |
1001 10 00 |
Augstas kvalitātes cietie kvieši |
0,00 |
vidējas kvalitātes |
0,00 |
|
zemas kvalitātes |
0,00 |
|
1001 90 91 |
Parastas kviešu sēklas |
0,00 |
ex 1001 90 99 |
Parasti augstas kvalitātes kvieši, izņemot sēklu |
0,00 |
1002 00 00 |
Rudzi |
37,35 |
1005 10 90 |
Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdu |
56,67 |
1005 90 00 |
Kukurūza, izņemot sēklas (2) |
56,67 |
1007 00 90 |
Graudu sorgo, izņemot hibrīdu sēšanai |
37,35 |
(1) Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu (Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkts), importētājs var saņemt nodevu samazinājumu:
— |
3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūrā, vai |
— |
2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Īrijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
(2) Importētājs saņem vienotas likmes samazinājumu 24 EUR/t, ja tiek pildīti nosacījumi, kas izstrādāti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā.
II PIELIKUMS
Muitas nodokļu aprēķināšanas elementi
laika posmam no 15.4.2005–28.4.2005
1) |
Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā:
|
2) |
Vidējie rādītāji par laikposmu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā: Frakts/izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama 30,43 EUR/t; Lielo Ezeru reģions–Roterdama 39,57 EUR/t. |
3) |
|
(1) Atskaitījums 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 1. punkts)
(2) Atskaitījums 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 3. pants)
(3) Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts)
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/33 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 689/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka ražošanas kompensāciju attiecībā uz balto cukuru, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā, laikposmam no 2005. gada 1. līdz 31. maijim
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta piekto ievilkumu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 7. panta 3. punktu ražošanas kompensācijas var piešķirt par produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta 1. punkta a) un f) apakšpunktā, par sīrupiem, kas minēti tā paša punkta d) apakšpunktā, kā arī par KN kodā 1702 50 00 minētu ķīmiski tīru fruktozi (levulozi) kā starpproduktu, turklāt līguma 23. panta 2. punktā minētajos apstākļos, ja šos produktus izmanto atsevišķu ķīmijas rūpniecības produktu izgatavošanā. |
(2) |
Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1265/2001, ar kuru nosaka, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par ražošanas kompensāciju piešķiršanu dažu cukura nozares produktu ražošanai, ko izmanto ķīmijas rūpniecībā (2), paredz, ka kompensācijas tiek noteiktas uz baltajam cukuram noteiktās kompensācijas pamata. |
(3) |
Regulas (EK) Nr. 1265/2001 9. pantā paredzēts, ka ražošanas kompensācija baltajam cukuram tiek noteikta ik mēnesi laikposmiem, kas sākas katra mēneša pirmajā dienā. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ražošanas kompensācija attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1265/2001 4. pantā paredzēto balto cukuru ir 31,805 EUR/100 tīrsvara kg laikposmam no 2005. gada 1. līdz 31. maijim.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. majā.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).
(2) OV L 178, 30.6.2001., 63. lpp.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/34 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 690/2005
(2005. gada 29. aprīlis),
ar kuru nosaka maksimālo eksporta kompensāciju, kas piemērojama slīpētu garengraudu B rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm, saskaņā ar konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2032/2004
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2032/2004 (2) tika atklāts piedāvājumu konkurss attiecībā uz rīsu eksporta kompensēšanu. |
(2) |
Atbilstīgi 5. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 584/75 (3), Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem piedāvājumiem un piemērojot procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1785/2003 26. panta 2. punktā, var noteikt maksimālo eksporta kompensāciju. Nosakot šo maksimumu, ir jāņem vērā kritēriji, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 4. punktā. Līgumtiesības piešķir katram pieteikuma iesniedzējam, kura piedāvājums ir vienāds vai mazāks par maksimālo eksporta kompensāciju. |
(3) |
Iepriekš minētos kritērijus piemērojot pašreizējai situācijai konkrēto rīsu tirgū, maksimālā eksporta kompensācija nosakāma atbilstīgi summai, kas norādīta 1. pantā. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Attiecībā uz konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2032/2004, maksimālā eksporta kompensācija, kas piemērojama slīpētu garengraudu B rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm, pamatojoties uz piedāvājumiem, kas iesniegti laikā no 2005. gada 25. līdz 28. aprīlim, tiek noteikta 57,00 EUR/t.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.
(2) OV L 353, 27.11.2004., 6. lpp.
(3) OV L 61, 7.3.1975., 25. lpp. Regulua pēdējo reizi grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1948/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 18. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/35 |
KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 691/2005
(2005. gada 29. aprīlis)
par piedāvājumiem, kas iesniegti attiecībā uz slīpētu apalgrandu, vidējgraudu un garengraudu A rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm, saskaņā ar konkursu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 2031/2004
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,
tā kā:
(1) |
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2031/2004 (2) tika atklāts piedāvājumu konkurss attiecībā uz rīsu eksporta kompensēšanu. |
(2) |
Saskaņā ar 5. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 584/75 (3), Komisija, pamatojoties uz iesniegtajiem piedāvājumiem un piemērojot procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1785/2003 26. panta 2. punktā, var noraidīt visus iesniegtos piedāvājumus. |
(3) |
Ievērojot kritērijus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 4. punktā, maksimālā kompensācija nav jānosaka. |
(4) |
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Netiek uzsākta nekāda darbība attiecībā uz piedāvājumiem, kas laikā no 2005. gada 25. līdz 28. aprīlim iesniegti atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 2031/2004 paredzētajam konkursam attiecībā uz kompensācijām, kas maksājamas par slīpētu apalgraudu, vidējgraudu un garengraudu A rīsu izvedumiem uz dažām trešām valstīm.
2. pants
Šī regula stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas locekle
Mariann FISCHER BOEL
(1) OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.
(2) OV L 353, 27.11.2004., 3. lpp.
(3) OV L 61, 7.3.1975., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1948/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 18. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/36 |
KOMISIJAS DIREKTĪVA 2005/31/EK
(2005. gada 29. aprīlis),
ar ko groza Padomes Direktīvu 84/500/EEK attiecībā uz atbilstības deklarāciju un analīzes metodes izpildes kritērijiem, ko pielieto keramikas izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Padomes 1984. gada 15. oktobra Direktīva 84/500/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz keramikas izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (2), ir īpašs pasākums Regulas (EK) Nr. 1935/2004 5. panta nozīmē. Tas attiecas uz iespējamo svina un kadmija migrāciju no keramikas izstrādājumiem, kas gatavā formā ir paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem vai kas ir saskarē ar pārtikas produktiem, un kuri paredzēti minētajam nolūkam. |
(2) |
Regulas (EK) Nr. 1935/2004 16. pantā noteiktajiem īpašajiem pasākumiem jāparedz, ka visiem materiāliem un izstrādājumiem, uz ko attiecas šie pasākumi, tiek pievienota rakstiska deklarācija, kura apliecina to atbilstību tiem piemērojamiem noteikumiem. |
(3) |
Šī prasība vēl nav norādīta Direktīvā 84/500/EEK. Pastāv nepieciešamības noteikt šādu prasību visiem keramikas izstrādājumiem, kas vēl nav saskarē ar pārtikas produktiem, lai tos skaidri varētu nošķirt no dekoratīviem izstrādājumiem. |
(4) |
Valsts kompetentajām iestādēm jābūt pieejai dokumentiem, kuros norādīts, ka keramikas izstrādājumi atbilst noteiktajām svina un kadmija migrācijas robežām. Tādēļ ražotājs vai ievedējs Kopienā informāciju par veikto analīzi sniedz kompetentām iestādēm pēc to pieprasījuma. |
(5) |
Direktīva 84/500/EEK nosaka svina un kadmija kvantitatīvo analīzes metodi. Šajā jomā ir sasniegta tehnoloģiskā attīstība, un šajā direktīvā izklāstītā analīzes metode ir tikai viena no vairākām pielietojamām metodēm. Šai direktīvai būtu jāņem vērā tehnoloğiskā attīstība un jānosaka izpildes kritēriju kopums analīzes metodei, ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. marta Direktīvu 2001/22/EK, ar ko nosaka paraugu ņemšanas metodes un analīzes metodes svina, kadmija, dzīvsudraba un 3-MHPD satura oficiālajai kontrolei pārtikas produktos (3). |
(6) |
Saskaņā ar proporcionalitātes principu keramikas izstrādājumu, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, brīvas aprites nodrošināšanas pamatmērķa sasniegšanai ir nepieciešams un ir atbilstoši izstrādāt noteikumus pareizai Direktīvas 84/500/EEK piemērošanai. Šī direktīva nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus saskaņā ar Līguma 5. panta trešo daļu. |
(7) |
Tādēļ Direktīva 84/500/EEK attiecīgi jāgroza. |
(8) |
Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Direktīvu 84/500/EEK groza šādi:
1) |
Iekļauj šādu 2.a pantu: “2.a pants 1. Visos tirdzniecības posmos, iekļaujot mazumtirdzniecības posmu, keramikas izstrādājumiem, kas vēl nav saskarē ar pārtikas produktiem, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (4) 16. pantu pievieno rakstisku deklarāciju. Šo deklarāciju izsniedz ražotājs vai pārdevējs, kas reģistrēts Kopienā, un tajā ir informācija, kas noteikta šīs direktīvas III pielikumā. 2. Atbilstošu dokumentāciju, kas parāda, ka keramikas izstrādājumi atbilst 2. pantā norādītajām svinam un kadmijam noteiktajām migrācijas robežām, ražotājs vai ievedējs Kopienā dara pieejamu valsts kompetentajām iestādēm pēc to pieprasījuma. Šajā dokumentācijā jānorāda veiktās analīzes rezultāti, testēšanas apstākļi, nosaukums un laboratorijas adrese, kurā tika veikta testēšana. |
2) |
Direktīvas II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas I pielikuma tekstu. |
3) |
Pievieno jaunu III pielikumu, kura teksts ir izklāstīts šīs direktīvas II pielikumā. |
2. pants
1. Dalībvalstis vēlākais 2006. gada 20. maijā pieņem un publicē normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.
Tās piemēro šos tiesību aktus tā, lai:
a) |
atļautu to keramikas izstrādājumu tirdzniecību un lietošanu, kas atbilst šai direktīvai, no 2006. gada 20. maija; |
b) |
aizliegtu to keramikas izstrādājumu ražošanu un ievešanu Kopienā, kas neatbilst šai direktīvai, no 2007. gada 20. maija. |
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
3. pants
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Markos KYPRIANOU
(1) OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.
(2) OV L 277, 20.10.1984., 12. lpp.
(3) OV L 77, 16.3.2001., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/4/EK (OV L 19, 21.1.2005., 50. lpp.).
(4) OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.”
I PIELIKUMS
“II PIELIKUMS
ANALĪZES METODES SVINA UN KADMIJA MIGRĀCIJAS NOTEIKŠANAI
1. Priekšmets un piemērošanas joma
Metode ļauj kvantitatīvi noteikt īpašo svina un/vai kadmija migrāciju.
2. Princips
Īpašās svina un/vai kadmija migrācijas kvantitatīvu noteikšanu veic ar instrumentālu analīzes metodi, kas atbilst 4. punkta izpildes kritērijiem.
3. Reaģenti
— |
Visiem reaģentiem jāatbilst analītiskai kvalitātei, ja nav noteikts citādi. |
— |
Ja ir minēts ūdens, tas nozīmē destilētu ūdeni vai līdzvērtīgas kvalitātes ūdeni. |
3.1. 4 % (v/v) etiķskābes ūdens šķīdums
Pievieno 40 ml ledus etiķskābes ūdenim un atšķaida līdz 1 000 ml.
3.2. Standartšķīdumi
Sagatavo standartšķīdumus, kas satur svinu 1 000 mg/litrā un kadmiju vismaz 500 mg/litrā attiecīgi 4 % etiķskābes šķīdumā, kā tas noteikts 3.1. punktā.
4. Analīzes instrumentālas metodes izpildes kritēriji
4.1. |
Svina un kadmija noteikšanas robežām jābūt vienlīdzīgām ar vai zemākām par:
Noteikšanas robežas definē kā elementa koncentrāciju 4 % etiķskābes šķīdumā, kā tas noteikts 3.1. punktā, kas dod signālu, kurš līdzvērtīgs divkāršam instrumenta fona troksnim. |
4.2. |
Svina un kadmija kvantitatīvās noteikšanas robežām jābūt vienlīdzīgām ar vai zemākām par:
|
4.3. |
Nosakāmais daudzums. Nosakāmajam svina un kadmija daudzumam, ko pievieno 4 % etiķskābes šķīdumam, kā tas noteikts 3.1. punktā, jābūt 80–120 % robežās no pievienotā daudzuma |
4.4. |
Specifiskums. Pielietotai instrumentālai metodei jābūt brīvai no matricas un spektrālās pārklāšanās. |
5. Metode
5.1. Parauga sagatavošana
Paraugam jābūt tīram un uz tā nedrīkst būt tauki vai citas vielas, kas varētu ietekmēt pārbaudi.
Paraugu nomazgā šķīdumā, kas satur sadzīves šķidro mazgājamo līdzekli, aptuveni 40 °C temperatūrā. Paraugu vispirms noskalo ūdensvada ūdenī un tad destilētā ūdenī vai līdzvērtīgas kvalitātes ūdenī. Notecina un nožāvē tā, lai nebūtu nekādu traipu. Pārbaudāmo virsmu pēc notīrīšanas neaiztiek.
5.2. Svina un/vai kadmija kvantitatīvā noteikšana
— |
Šādi sagatavotu paraugu pārbauda I pielikumā noteiktajos apstākļos. |
— |
Pirms ņem pārbaudes šķīdumu svina un/vai kadmija kvantitatīvai noteikšanai, parauga sastāvu homogenizē, izmantojot piemērotu metodi, kas ļauj izvairīties no jebkāda šķīduma zuduma un pārbaudāmās virsmas saskrāpēšanas. |
— |
Ar reaģentu, ko izmanto katrai kvantitatīvās noteikšanas sērijai, veic tukšo analīzi. |
— |
Svina un/vai kadmija kvantitatīvo noteikšanu veic atbilstošos apstākļos.” |
II PIELIKUMS
“III PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA
Rakstiskā deklarācijā, kas minēta 2a. panta 1. punktā, ir šāda informācija:
1) |
uzņēmuma, kas ražo lietošanai gatavus keramikas izstrādājumus, un importētāja, kas ieved šos izstrādājumus Kopienā, nosaukums un adrese; |
2) |
keramikas izstrādājuma nosaukums; |
3) |
deklarācijas datums; |
4) |
apstiprinājums, ka keramikas izstrādājums atbilst šīs direktīvas un Regulas (EK) Nr. 1935/2004 attiecīgajām prasībām. |
Rakstiska deklarācija ļauj viegli identificēt preci, kurai ir izsniegta deklarācija un deklarācija jāatjauno, kad būtiskas izmaiņas ražošanā izraisa izmaiņas svina un kadmija migrācijā.”
II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta
Padome
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/40 |
PADOMES LĒMUMS
(2004. gada 22. decembris)
par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli
(2005/347/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 94. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu, 3. punkta pirmo daļu un 4. punktu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
tā kā:
(1) |
2001. gada 16. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju apspriest ar Monako Firstisti nolīgumu, kas ļautu šai valstij pieņemt līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri jāpiemēro Kopienā, lai nodrošinātu procentu ienākumu no uzkrājumiem efektīvu aplikšanu ar nodokli. |
(2) |
Nolīguma teksts, kas izriet no šīm sarunām, atbilst sarunu pamatnostādnēm, kuras pieņēmusi Padome. Šim tekstam pievienota starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti noslēgtā Nodomu deklarācija. Abi teksti ir pievienoti Padomes Lēmumam 2005/35/EK (2). |
(3) |
Direktīvas 2003/48/EK (3) piemērošana ir atkarīga no tā, kā Monako Firstiste piemēro līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti minētajā direktīvā, saskaņā ar nolīgumu starp šo valsti un Eiropas Kopienu. |
(4) |
Saskaņā ar Lēmumu 2005/35/EK un ar nosacījumu, ka tiks pieņemts lēmums par nolīguma noslēgšanu, nolīgums Eiropas Kopienas vārdā parakstīts 2004. gada 7. decembrī. |
(5) |
Šis nolīgums un tam pievienotā Nodomu deklarācija būtu jāapstiprina Kopienas vārdā. |
(6) |
Jāparedz vienkārša un ātra procedūra, lai varētu pielāgot nolīguma 1. un 2. pielikumu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Eiropas Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Monako Firstisti, ar ko paredz līdzvērtīgus pasākumus tiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli, un tam pievienotā Nodomu deklarācija.
Nolīguma teksts un Nodomu deklarācijas teksts ir pievienots šim lēmumam (4).
2. pants
Ar šo Komisija ir pilnvarota Kopienas vārdā apstiprināt tādus grozījumus nolīguma pielikumos, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu šo pielikumu atbilstību informācijai, kas attiecas uz kompetentajām iestādēm, par kurām paziņo saskaņā ar Direktīvas 2003/48/EK 5. panta a) apakšpunktu, un informācijai minētās direktīvas pielikumā.
3. pants
Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts nolīguma 16. panta 1. punktā (5).
4. pants
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2004. gada 22. decembrī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
C. VEERMAN
(1) 2004. gada 2. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).
(2) OV L 19, 21.1.2005., 53. lpp.
(3) OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).
(4) OV L 19, 21.1.2005., 55. lpp.
(5) Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/42 |
PADOMES LĒMUMS
(2005. gada 18. janvāris),
ar ko atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktam nosaka, vai Ungārijas Republika ir efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar minētā Līguma 104. panta 7. punktu
(2005/348/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,
ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
tā kā:
(1) |
Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
(2) |
Stabilitātes un izaugsmes pakts ir balstīts uz mērķi nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicinātu nodarbinātību. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas noteikta Līguma 104. pantā, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta tūlītēju novēršanu. |
(3) |
Amsterdamas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu (2) svinīgi aicina visas puses, proti, dalībvalstis, Padomi un Komisiju, stingri un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu. |
(4) |
Padome ar Lēmumu 2004/918/EK (3) saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu konstatēja, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. |
(5) |
Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma Ieteikumu Ungārijas iestādēm, lai tās pēc iespējas ātrāk novērš pārmērīgu budžeta deficītu un veic darbības vidējā laikposmā, lai līdz 2008. gadam budžeta deficītu pārliecinoši un stabili samazinātu zem 3 % no IKP saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas izklāstīts Ungārijas iestāžu iesniegtajā konverģences programmā, kura apstiprināta ar Padomes 2004. gada 5. jūlija Atzinumu (4). Minētajā ieteikumā Ungārijas valdībai ir dots laiks līdz 2004. gada 5. novembrim, lai efektīvi rīkotos, izmantojot paredzētos pasākumus, lai 2005. gadā sasniegtu budžeta deficīta mērķi 4,1 % no IKP. Minētajā ieteikumā Padome Ungārijas Republikai ieteica arī stingri īstenot pasākumus, kas paredzēti 2004. gada maija konverģences programmā, un jo īpaši būt gatavai vajadzības gadījumā ieviest papildu pasākumus, lai 2004. gadā sasniegtu vispārējās valdības deficīta mērķi 4,6 % no IKP. Turklāt Padome aicināja Ungārijas iestādes izmantot katru iespēju, lai paātrinātu fiskālo sakārtošanu, īstenot paredzētās reformas valsts pārvaldes, veselības aizsardzības un izglītības sistēmās un nodrošināt, ka plānotie nodokļu samazinājumi tiek atbilstoši finansēti, un noteikt, ka to ieviešana ir atkarīga no budžeta deficīta mērķu sasniegšanas. |
(6) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta 2. punktu Padomei, lemjot par to, vai tās ieteikumiem saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu seko efektīva rīcība, savā lēmumā jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts valdības publiski paziņotie lēmumi. |
(7) |
Novērtējot lēmumus, ko Ungārijas Republika publiski paziņojusi, kopš Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu un minētajā ieteikumā noteiktajā termiņā, var secināt, ka:
|
(8) |
Līguma 104. panta 8. punktā paredzēts – ja Padome konstatē, ka tās ieteikumam saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu nav sekojusi efektīva rīcība, tā var nolemt publiskot šo ieteikumu. Taču saskaņā ar Eiropadomes Rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu Ungārijas Republika ir piekritusi ieteikuma publiskošanai 2004. gada jūlijā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ungārijas Republika nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija Ieteikumu, minētajā ieteikumā noteiktajā termiņā.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.
Briselē, 2005. gada 18. janvārī
Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
J.-C. JUNCKER
(1) OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
(2) OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.
(3) OV L 389, 30.12.2004., 27. lpp.
(4) OV C 320, 24.12.2004., 11. lpp.
Komisija
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/44 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2003. gada 10. decembris)
par procedūru saskaņā ar EK dibināšanas līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu
(Lieta COMP/E-2/37.857 – Organiskie peroksīdi)
(izziņots ar galīgā dokumenta numuru K(2003) 4570 un labojumu K(2004) 4)
(Autentisks ir tikai teksts angļu, spāņu un vācu valodā)
(2005/349/EK)
2003. gada 10. decembrī Komisija pieņēma lēmumu (K(2003) 4570 galīgais) par rīcību saskaņā ar Eiropas Kopienas (EK) Līguma 81. pantu un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma 53. pantu. 2004. gada 7. janvārī Komisija rakstiskas procedūras veidā E/2/2004 (K(2004) 4) apstiprināja labojumus Lēmuma K(2003) 4570 (galīgais) vācu un spāņu valodas tulkojumiem. Saskaņā ar 17. Regulas (1) 21. panta noteikumiem Komisija ar šo paziņo pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, kas attiecas uz uzņēmumu likumisko interesi to biznesa interešu atbalstīšanai. Pilna lēmuma teksta atklāta versija ir atrodama lietas oriģinālvalodās un Komisijas darba valodās DG COMP mājas lapas adresē http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
I. PĀRKĀPUMU KOPSAVILKUMS
Adresāti un pārkāpuma veids
(1) |
Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem un/vai uzņēmumu apvienībām:
|
(2) |
No 1971. gada tā laika galvenie organisko peroksīdu ražotāji (Akzo Nobel Chemicals International BV un Akzo Nobel Polymer Chemicals BV, Luperox GmbH (kas kļuva par sastāvdaļu galvenajai vācu uzņēmuma filiālei Atofina SA) turpmāk saukti par Akzo un Peroxid Chemie GmbH & Co. KG) iekļāvās un darbojās ilgstošā līgumā, kas bija pretrunā ar Līguma 81. panta 1. punktu un EEZ līguma 53. panta 1. punktu, dažkārt aptverot visu vai lielāko daļu no Kopienas un EEZ, kur tie vienojās par tirgus daļām, noteica preču cenas, vienojās un ieviesa cenu pieauguma mehānismu, sadalīja klientus un izveidoja mehānismu, lai uzraudzītu un realizētu to līgumus. Peroxidos Organicos S.A. (no 1975. līdz 1999. gadam) iesaistījās īpašā pasākumā vispārējā līguma ietvaros. Iesaistīts bija arī AC Treuhand AG (no 1993. līdz 1999. gadam). |
Pārkāpuma ilgums
(3) |
Dalības ilgums
|
Organisko peroksīdu tirgus
(4) |
Organiskais peroksīds ir organiska molekula, kura satur peroksīdu vai skābekļa-skābekļa saiti (-O-O-). Organiskie peroksīdi (turpmāk “OP”) ir viegli uzliesmojoši un nopietni negadījumi nav rūpniecībā reta parādība. Tie ir pieejami kā cietas vielas (parasti kā smalki pulveri), šķidrumi vai masas. OP un OP saturoši maisījumi tiek izmantoti kā akseleratori, aktivētāji, katalizatori, starpķēdes reaģenti, dziedējoši reaģenti, cietinātāji, ierosinātāji un veicinātāji. OP var izšķirt gan pēc to trīs galvenajiem izmantošanas veidiem, gan pēc septiņām kategorijām. |
(5) |
OP ir ļoti svarīga loma plastmasas un gumijas rūpniecībā, kur tos pielieto trīs veidos:
|
(6) |
Komisija konstatējusi, ka šī biznesa ģeogrāfiskais pārklājums ir vismaz EEZ aptverošs. 1999. gadā, kas bija pēdējais pārkāpuma gads, kartelis aptvēra vairāk kā 90 % no EEZ tirgus minētajām precēm, konkrētajā gadā aprēķinot šim tirgum kopējo aptuveno vērtību – EUR 250 miljonus. |
Karteļa darbība
(7) |
Līguma pamatteksts tika izstrādāts 1971. gadā, kurā sākotnēji bija iesaistīti trīs dalībnieki (Akzo, Peroxid Chemie un Atofina (tajā laikā Luperox)). Tas ietvēra apakšpasākumus, kas bija paredzēti High Polymer un Thermoset-OP, kā arī bija sadalīts reģionālos kritērijos. Reģionālie apakšpasākumi attiecās uz Franciju (līdz 1992. gadam), Apvienoto Karalisti (līdz 1992. gadam), Spāniju (no 1975. gada beigām) un atlikušajai Eiropas daļai, ievērojot vispārējā līguma pamatprincipus un noteikumus. 1983. gadā tika noslēgts vēl viens no apakšpasākumiem starpķēdes OP, kas aptvēra Eiropas valstu lielāko daļu. Šiem apakšpasākumiem bija ievērojama dublēšanās ar vispārējo līgumu, piem., minētais periods, abpusējas kontroles un kompensācijas mehānismi, puses, preces, klienti vai darbojošās personas ir bijuši iesaistīti katrā no apakšpasākumiem. |
(8) |
Vispārējais līgums bija vērsts uz tirgus daļu saglabāšanu un cenu pieauguma koordinēšanu, kas pamatots ar rakstisku “līgumu” no 1971. gada. Lai sasniegtu šo mērķi, neatkarīga institūcija (AC Treuhand no 1993. gada) cieši uzraudzīja izvērstus iesaistīto firmu pārdošanas datus, klienti tika sadalīti un gadījumos, kad notika novirzīšanās no paredzētās tirgus daļas, tika izmaksātas kompensācijas vai pārdalīti klienti. Tika organizētas regulāras sanāksmes, lai precīzi regulētu līguma darbību. Līgums ietvēra daudz apakšpasākumus par specifiskām precēm vai apakšprecēm, vai attiecīgajiem reģioniem. Šie apakšpasākumi daļēji eksistēja līdz noteiktam periodam vai tika ietverti citos apakšpasākumos. Perorsa bija iesaistīta spāņu apakšpasākumā. |
(9) |
Tika konstatēts, ka AC Treuhand pārkāpa Līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu, organizējot sanāksmes, veicinot konfliktus, piedāvājot tirgus daļas un slēpjot apsūdzamus pierādījumus. AC Treuhand darbojās kā uzņēmumu apvienība un/vai kā uzņēmums. |
(10) |
1992. gadā kartelī valdīja domstarpības un 1999. gadā tas izbeidza savu darbību, kad puses nevarēja vienoties par daļām. Daži apakšpasākumi beidzās jau agrāk. |
II. NAUDAS SODI
Pamatsumma
(11) |
Komisija uzskata, ka minētie uzņēmumi ir izdarījuši ļoti nopietnu pārkāpumu. Pārkāpuma veids un tā ģeogrāfiskais pārklājums norāda, ka šāds pārkāpums ir klasificējams kā ļoti nopietns, neskatoties uz to, vai pārkāpuma ietekme uz tirgu ir vai nav izmērāma. |
Diferencēta pieeja
(12) |
Ļoti nopietni pārkāpumu klasifikācijas ietvaros iespējamo naudas sodu apmēri pieļauj izmantot diferencētu pieeju uzņēmumiem, lai ņemtu vērā likumpārkāpēju efektīvās ekonomiskās spējas, lai radītu ievērojamu konkurences kaitējumu, kā arī, lai noteiktu naudas sodu tādā apmērā, kas ir pietiekami ietekmīgs. Akzo ir lielākais ražotājs ar vairāk nekā 40 % no kopējā tirgus daļas un tādēļ ir ierindojams pirmajā kategorijā. Atofina un Peroxid Chemie ar aptuveni 20 % – 25 % tirgus daļām ir ierindojami otrajā kategorijā. Perorsa ar mazāk kā 5 % tirgus daļu Eiropā ir ierindojams trešajā kategorijā. |
(13) |
No 1992. gada 1. septembraDegussa UK Holdings (agrāk saukts Laporte plc.) ir Peroxid Chemie mātes uzņēmums un ir ierindojams tajā pašā kategorijā, kurā ir Peroxid Chemie, un kopīgi ar Peroxid Chemie tas ir atbildīgs par Peroxid Chemie nelikumīgajām darbībām. |
(14) |
Peroxid Chemie un Degussa UK Holdings ir šādi sadalīta naudas sodu atbildība. Peroxid Chemie no 1971. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim bija iesaistīts līguma darbībā, un Degussa UK Holdings ir kopīgi un atsevišķi atbildīgs par laika periodu no 1992. gada 1. septembra līdz 1999. gada 31. decembrim, kad tam pilnībā piederēja Peroxid Chemie. |
(15) |
AC Treuhand tiek uzskatīts par atsevišķu uzņēmumu. Komisija atzīst, ka par uzņēmumu un/vai uzņēmumu apvienību, kuram kartelī ir šāda loma, lēmuma pieņemšana lielā mērā ir jaunums. Tas jāņem vērā, lemjot par naudas sodu apmēriem. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka atbilstošs naudas sods AC Treuhand ir EUR 1 000. |
(16) |
Lai tiktu ņemts vērā uzņēmumu apmērs un pieejamie resursi, un nodrošinātu, ka naudas sods ir pietiekami ietekmīgs, Komisija uzskata, ka sākuma summa ir piemērojama Akzo un Atofina. |
Darbības ilgums
(17) |
Komisija ir konstatējusi, ka Akzo, Atofina un Peroxid Chemie ir pārkāpuši Līguma 81. panta 1. punktu no 1971. gada 1. janvāra līdz 1999. gada 31. decembrim, Perorsa – vismaz no 1975. gada 31. decembra līdz 1999. gada 31. decembrim un Degussa UK Holdings – no 1992. gada 1. septembra līdz 1999. gada 31. decembrim, AC Treuhand darbojās kā uzņēmums un/vai uzņēmumu apvienība no 1993. gada 28. decembra līdz 1999. gada 31. decembrim. |
(18) |
Naudas soda aprēķināšanai Komisija ņem vērā pilnus mēnešus un tādējādi par uzņēmumu pārkāpuma darbības ilgumu nosaka 29 gadu periodu (Akzo, Atofina un Peroxid Chemie), 6 gadu periodu (AC Treuhand), 7 gadu un 4 mēnešu periodu (Degussa UK Holdings) un 24 gadu periodu (Perorsa). Peroxid Chemie periods ir sadalīts divos apakšperiodos, kad uzņēmums viens pats bija atbildīgs (21 gads un 8 mēneši) un kad tas bija atbildīgs kopā ar mātes uzņēmumu Degussa UK Holdings (7 gadi un 4 mēneši). |
(19) |
Komisija secina, ka AC Treuhand, Akzo, Atofina, Degussa UK Holdings, Peroxid Chemie un Perorsa pārkāpums bija ilgstošs (vairāk nekā piecus gadus). Attiecīgi Akzo un Atofina jāpiemēro 245 % palielinājums pie noteiktā pamata naudas soda. Peroxid Chemie jāpiemēro 207,5 % palielinājums pie noteiktā pamata naudas soda. Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings jāpiemēro 70 % palielinājums pie noteiktā pamata naudas soda. Perorsa jāpiemēro 220 % palielinājums pie noteiktā pamata naudas soda. Minētie procenti ir noteikti, pamatojoties uz 10 % pieaugumu gadā pārkāpuma pēdējo divdesmit gadu laikā (no 1980. līdz 1999. gadam) un 5 % pieaugumu gadā par pārkāpumiem, kuri norisinājās pirms 21 – 29 gadiem (no 1971. līdz 1979. gadam). |
Vainu pastiprinoši apstākļi
(20) |
Atofina ir jau agrāk sodīta par dalību četros karteļos un Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings ir sodīti par dalību vienā kartelī. Tāpēc atkārtots pārkāpums tiek uzskatīts par vainu pastiprinošu apstākli. |
(21) |
Tādējādi Komisija uzskata, ka noteiktā soda naudas pamata summa jāpalielina par 50 % Atofina gadījumā, lai atspoguļotu faktu, ka Komisija par to jau ir pieņēmusi lēmumus agrākos karteļu gadījumos, un – par 50 % Degussa UK Holdings un Peroxid Chemie gadījumos, lai atspoguļotu faktu, Komisija par tiem jau ir pieņēmusi lēmumu vienā no agrākiem karteļa gadījumiem – tiešā veidā (Degussa UK Holdings) vai kā par piederošo uzņēmumu (Peroxid Chemie). |
Vainu mīkstinoši apstākļi
(22) |
Atofina pastiprināja Komisijas argumentus, lai pierādītu karteļa 29 gadu pastāvēšanas ilgumu. |
(23) |
Ievērojot taisnīguma principu, ir ierosināts piemērot Atofina īpašu vainu mīkstinošu apstākli “sadarbība bez atvieglojuma protokola”. Šis vainu mīkstinošais apstāklis sadarbības rezultātā pieļauj Atofina nemaksāt augstāku soda naudu, kas būtu bijis jādara, ja nebūtu notikusi sadarbība. |
(24) |
Ņemot vērā augstākminēto, Komisija uzskata, ka par konstruktīvu sadarbību ir atbilstoši samazināt pamatsummu EUR 94,19 miljonus, kas netika iekļauta Atofina atvieglojuma protokolā. |
10 % apgrozījuma ierobežojuma piemērošana
(25) |
17. regulas 15. panta 2. punktā minētais 10 % apgrozījuma ierobežojums ir piemērojams Perorsa un Peroxid Chemie. |
1996. gada atvieglojuma protokola piemērošana
Nepiemērošana vai ļoti ievērojams samazinājums summām (“B iedaļa”: 75–100 % samazinājums)
(26) |
Akzo tiek piešķirts atbrīvojums no soda naudām par to, ka tas bija pirmais uzņēmums, kas Komisijai sniedza ziņas par karteli. |
Ievērojams soda naudas samazinājums (“D iedaļa”: samazinājums no 10 % līdz 50 %)
(27) |
Atofina tiek piešķirts 50 % samazinājums par sadarbību Komisijas izmeklēšanas gaitā. Atofina bija pirmā firma starp tām firmām, kurām tiek piemērots ievērojams samazinājums, kas sadarbojās ar Komisiju un sniedza vislielāko ieguldījumu. Tāpat kā citas firmas, kas sadarbojās ar Komisiju, arī tā neapstrīdēja faktus, uz kuriem Komisija pamatoja liecības. |
(28) |
Peroxid Chemie un Degussa UK Holdings tiek piešķirts 25 % samazinājums par sadarbību Komisijas izmeklēšanas gaitā. To iesniegtie pierādījumi tika atklāti vēlāk un to sadarbība bija daudz ierobežotāka nekā Akzo un Atofina. |
(29) |
Perorsa, kas bija pēdējā firma, kura sadarbojās, tiek piešķirts 15 % samazinājums. |
Maksātspēja
(30) |
Neviena no firmām neiesniedza prasību par maksātnespēju. |
Lēmums
1) |
Tiek noteikti šādi naudas sodi:
|
2) |
Minētajiem uzņēmumiem un/vai uzņēmumu apvienībām nekavējoties jāpārtrauc līdz šim brīdim izdarītie pārkāpumi, ja tas jau nav izdarīts. Tie nedrīkst atkārtot jebkuru rīcību vai darbību par šajā lietā konstatētajiem pārkāpumiem un jebkuru rīcību vai darbību, kas vērsta uz tādu pašu vai līdzīgu mērķi jeb rezultātu. |
(1) OV 13, 21.2.1962., 204/62. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/48 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2004. gada 7. maijs)
par Spānijas piešķirto atbalstu olīvu izspaidu eļļas ražošanas uzņēmumiem – Valsts atbalsts C 21/02 (ex NN 14/02)
(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 1635)
(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)
(2005/350/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,
aicinot ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minēto pantu (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1) |
Ar 2001. gada 14. decembra vēstuli Komisija lūdza Spānijas iestādēm informāciju par atbalsta shēmu olīvu izspaidu eļļas ražošanas uzņēmumiem. |
(2) |
Ar 2002. gada 4. janvāra vēstuli Spānijas iestādes paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu olīvu izspaidu eļļas ražošanas uzņēmumiem, kas minēta lēmumā par Līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu. |
(3) |
Atbalsta shēma jau bija pieņemta, tādēļ tā tika pārcelta uz tādu atbalstu sarakstu, par kuriem nav paziņots (atbalsts Nr. NN 14/02). |
(4) |
Ar 2002. gada 12. marta vēstuli Komisija informēja Spāniju par lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalsta shēmu. |
(5) |
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. |
(6) |
Ar 2002. gada 15. aprīļa vēstuli Spānija nosūtīja vairākus apsvērumus. Ar 2004. gada 2. aprīļa vēstuli Spānija nosūtīja papildu informāciju. |
(7) |
Komisija nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētajām pusēm. |
II. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS
(8) |
Nosaukums, shēma: atbalsta shēma olīvu izspaidu eļļas ražošanas uzņēmumiem. |
(9) |
Budžets: maksimālais paredzētais budžets ir EUR 1 202 024,21. |
(10) |
Ilgums: viens gads. |
(11) |
Saņēmēji: olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumi. |
(12) |
Pasākuma mērķis: finansēt nozares ražošanas procesu pielāgošanu jaunajām prasībām, kas paredzētas ministru prezidenta 2001. gada 25. jūlija rīkojumā, ar ko nosaka ierobežojumus atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu daudzumam olīvu izspaidu eļļā (3), kā arī nodrošināt eļļas spiestuvju normālu darbību 2001./2002. gada sezonā. |
(13) |
Pasākuma iespējamās sekas: konkurences izkropļojumi, veicinot noteiktu olīveļļas produktu ražošanu, un attiecīgās kopējā tirgus organizācijas nosacījumu pārkāpumi. |
(14) |
Atbalsta intensitāte, kompensējamās izmaksas, uzkrājumi: aizdevumu procentu likmes subsīdijas un subsīdijas attiecībā uz galvojumiem par šiem aizdevumiem. Aizdevumu summas lielums katram saņēmējam var būt atšķirīgs. |
(15) |
Turpmāk uzskaitīti iemesli, kāpēc uzsākta šī procedūra. |
(16) |
Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas 2001. gada 14. novembra rīkojumā, ar ko izveido kredītlīniju olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem (4), paredzēti aizdevumi par kopējo maksimālo summu 5 000 miljoni pesetu (EUR 30 050 000), kuru procentu likmes subsidētu Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija (turpmāk – “M.A.P.A.”), kas var noteikt arī subsīdijas attiecībā uz galvojumiem par šiem aizdevumiem. |
(17) |
Aizdevumi ir paredzēti, lai finansētu nozares ražošanas procesu pielāgošanu jaunajām prasībām, kas paredzētas ministru prezidenta 2001. gada 25. jūlija rīkojumā, un lai nodrošinātu eļļas spiestuvju normālu darbību 2001./2002. gada sezonā. |
(18) |
Maksimālā viena aizdevuma summa ir norādīta dokumentā par tiesību atzīšanu, ko izdevusi M.A.P.A. ar Olīveļļas aģentūras starpniecību. Šajā nolūkā tiek ņemti vērā garantētie eļļas krājumi visās rūpnieciskās ražošanas fāzēs katrā uzņēmumā 2001. gada 3. jūlijā, eļļas daudzums, kas piegādāts iepildīšanas uzņēmumiem tālākai izplatīšanai tirdzniecībā no minētā datuma līdz dienai, kad stājas spēkā M.A.P.A.2001. gada 14. novembra rīkojums, un parastā maksimālā cena 125 pesetas (EUR 0,761266) par kilogramu krājumā. |
(19) |
Atbalsta saņēmējiem jāpielāgo vai jāsāk pielāgot savus ražošanas procesus jaunajām prasībām pirms pirmā procentu apmaksas termiņa, un ražošanas apjomam 2001./2002. gada sezonā jābūt tādam pašam kā trijās iepriekšējās sezonās. |
(20) |
Maksimālais aizdevumu apjoms dažādiem sektoriem ir šāds:
|
(21) |
Valsts kredītinstitūts (Instituto de Crédito Oficial (ICO)) ar finanšu iestāžu starpniecību piedāvā aizdevumus ar šādiem nosacījumiem:
|
(22) |
M.A.P.A. var noteikt arī subsīdijas attiecībā uz galvojumiem, ko šajā gadījumā piešķīrusi Valsts lauksaimniecības garantiju sabiedrība, ja tas ir nepieciešams aizdevumu saņemšanai. Galvojumu subsīdijas paredzētas, lai apmaksātu pārvaldes izdevumus, kuru summa nepārsniedz 1 % no tā aizdevuma atlikuma, attiecībā uz kuru izsniegts galvojums. |
(23) |
Uzsākot šo procedūru, Komisija ņēma vērā turpmāk izklāstītos apsvērumus. |
(24) |
Aizdevumu procentu likmes subsīdija ir atbalsts, ko valsts piešķir olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem. Bez tam atsevišķi uzņēmumi saņem arī citu valsts piešķirtu atbalstu, ko veido attiecībā uz šiem subsidētajiem aizdevumiem piešķirto galvojumu pārvaldes izdevumu daļas apmaksa. |
(25) |
Aizdevumi daļēji ir paredzēti, lai finansētu nozares ražošanas procesu pielāgošanu jaunajām normām un prasībām, kas noteiktas ministru prezidenta 2001. gada 25. jūlija rīkojumā. Tomēr subsidēto aizdevumu summa un atbalsta summa nav piesaistīta ražošanas procesu pielāgošanas izmaksām. Tiešām maksimālā viena aizdevuma summa vienam saņēmējam ir norādīta dokumentā par tiesību atzīšanu, ko izdevusi M.A.P.A. ar Olīveļļas aģentūras starpniecību. Šajā nolūkā tiek ņemti vērā garantētie eļļas krājumi visās rūpnieciskās ražošanas fāzēs katrā uzņēmumā 2001. gada 3. jūlijā un eļļas daudzums, kas piegādāts iepildīšanas uzņēmumiem tālākai izplatīšanai tirdzniecībā. Šobrīd Komisijas rīcībā nav informācijas, kas norādītu, ka šis atbalsts bija piesaistīts ieguldījumiem, kas saistīti ar attaisnotiem izdevumiem, kas minēti Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (5). |
(26) |
Tāpēc, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka atbalsts, kas paredzēts kā aizdevuma procentu likmju subsīdijas un kā galvojumu izmaksu daļējas subsīdijas, ir valsts atbalsts, kas paredzēts, lai uzlabotu ražotāju finansiālo stāvokli, tomēr nekādā veidā neveicinot nozares attīstību (3.5. punkts Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē). Tādēļ šobrīd šķiet, ka piešķirtais atbalsts ir darbības atbalsts, kas nav savienojams ar kopējo tirgu. Šādam atbalstam nav nekādas ilgstošas ietekmes uz nozares attīstību, un tā tūlītējā ietekme izzūd līdz ar pašu pasākumu (skatīt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1995. gada 8. jūnija spriedumu Lietā T-459/93, Siemens SA pret Komisiju (6). Šāda atbalsta tiešas sekas ir šo produktu ražošanas un tirdzniecības iespēju uzlabošanās attiecīgā atbalsta saņēmējiem salīdzinājumā ar citiem nozares pārstāvjiem (valsts teritorijā un citās dalībvalstīs), kuri nesaņem pielīdzināmus atbalstus. |
(27) |
Bez tam šis atbalsts olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem attiecas uz vienu ražojumu veidu – olīveļļu, uz ko attiecas kopīga tirgus organizācija saskaņā ar Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par eļļas un tauku tirgus kopīgo organizāciju (7), – un pastāv ierobežojumi attiecībā uz to, ciktāl dalībvalstis var iejaukties šīs organizācijas darbībā, kas ir vienīgi Kopienas kompetencē. Kopienu Tiesa ir atkārtoti spriedusi (cita starpā skatīt 1979. gada 26. jūnija spriedumu Lietā 177/78 – Pigs and Bacon Commission pret McCarren and Company Limited (8)), ka kopīgas tirgus organizācijas jāuzskata par pilnīgām un visaptverošām sistēmām, kas izslēdz to, ka dalībvalstis pašas varētu pieņemt izņēmumus vai pretrunīgus pasākumus. Tādēļ šobrīd šķiet, ka šis atbalsts uzskatāms par kopīgas tirgus organizācijas noteikumu pārkāpumu un līdz ar to neatbilst Kopienas noteikumiem. |
(28) |
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija procedūras sākuma fāzē uzskatīja, ka minētais atbalsts, šķiet, ir darbības atbalsts, kas nav savienojams ar kopējo tirgu, un nešķiet, ka uz to varētu attiecināt kādu no izņēmumiem, kas paredzēti Līguma 87. panta 3. punktā, un tādēļ nolēma attiecībā uz šo atbalstu uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma 88. panta 2. punktā. |
III. SPĀNIJAS PIEZĪMES
(29) |
Ar 2002. gada 15. aprīļa vēstuli Spānija darīja zināmus šādus argumentus. |
(30) |
Spānijas valdība ar Veselības un patērētāju lietu ministrijas starpniecību 2001. gada 3. jūlijā nolēma pārtraukt apriti attiecībā uz visām olīvu izspaidu eļļas partijām, kas tobrīd bija Spānijas tirgū dažādos pārtikas aprites posmos. |
(31) |
Tika nolemts pārtraukt olīveļļas apriti un aizliegt pārdot iedzīvotājiem olīveļļu tikai un vienīgi tāpēc, lai aizsargātu patērētāju intereses, jo iepriekšējās dienās dažādās kvalitātes pārbaudēs, ko dažādas iestādes veica, lai pārbaudītu, kā tiek ievērotas sanitārās prasības, tika atklāts, ka vismaz daļa olīvu izspaidu eļļas, kas tobrīd bija tirdzniecībā, saturēja atsevišķus piemaisījumus no policiklisko aromātisko ogļūdeņražu grupas tādā koncentrācijā, kas varētu apdraudēt patērētājus. |
(32) |
Tāpēc Spānijas valdība ar ministru prezidenta starpniecību publicēja 2001. gada 25. jūlija rīkojumu, ar ko nosaka ierobežojumus atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu daudzumam minētajā eļļā, un šajā rīkojumā izstrādāti arī olīvu izspaidu eļļas ražošanas procesa standartizēti noteikumi. |
(33) |
Olīvu izspaidu eļļas daudzums, uz ko šie ierobežojumi attiecās, bija apmēram 30 000 tonnu 56 ekstrakcijas uzņēmumos, kas darbojās Spānijā, vēl 12 000 tonnu tika uzglabātas septiņos rafinēšanas uzņēmumos, un vēl 8 000 tonnu atradās 150 iepildīšanas uzņēmumos, kas atradās Spānijā. |
(34) |
M.A.P.A. apzinājās, cik lielas grūtības nozarei rada šīs 50 000 tonnas olīvu eļļas, kuras aprite apturēta olīveļļas ražošanas sezonas laikā, un, aprēķinot, ka tā gada sezonas raža varētu pārsniegt miljonu tonnu, no tās iegūtā izspaidu eļļa varētu pārsniegt 80 000 tonnu. Tas nozīmēja, ka 2002. gada sākumā varētu būt apmēram 130 000 tonnu izspaidu eļļas, kurai būtu ierobežotas iespējas atrast tirgu. |
(35) |
Spānijā izspaidu eļļas ekstrakcijas uzņēmumu pienākums ir izņemt no eļļas spiestuvēm eļļas ražošanas blakusproduktus – izspaidas un blakusproduktus, ko sauc par alperujos, – tāpēc, ņemot vērā krīzi, radās šaubas, ka eļļas ekstrakcijas uzņēmumi izvedīs izspaidas un citus blakusproduktus no eļļas spiestuvēm uz savām iekārtām, lai iegūtu izspaidu eļļu. Pastāvēja iespēja, ka radīsies neaprēķināma apmēra vides krīze, jo eļļas spiestuvēm nebija iespēju ne uzglabāt blakusproduktus neierobežotu laiku, ne arī veikt to sanāciju. |
(36) |
Izņemot blakusproduktus no eļļas spiestuvēm, izspaidu eļļas ekstrakcijas uzņēmumi pilnībā atrisināja vides problēmas, kas varētu rasties olīveļļas iegūšanas procesā. Tāpat arī ķēdei: izspaidu eļļas ekstrakcija – rafinēšana – iepildīšana – izplatīšana ir izšķiroša nozīme šajā tautsaimniecības nozarē (10 % no Spānijas lauksaimniecības gala produkcijas). |
(37) |
Pasivitāte olīveļļas apritē varētu paralizēt visu nozari, padarot neiespējamu jaunās sezonas finansēšanu, ņemot vērā to, ka maksājumu saistības, kas izriet no iepriekšējā finansējuma, daļēji netiktu pildītas, un līdz ar to finanšu iestādes nebūtu noskaņotas finansēt jauno sezonu. |
(38) |
Valdības mērķis bija veicināt situāciju, kad tie ražošanas procesa dalībnieki, kuri sakarā ar sanitāro trauksmi nevarētu rēķināties ar parastajiem ienākumiem no eļļas tirdzniecības, varētu veikt attiecīgos maksājumus par iepriekšējo sezonu un atgūt kredītspēju kredītiestādē pirms jaunās sezonas sākuma, kā arī veicināt tādu ražošanas procesu, kas nodrošinātu pilnīgas sanitārās garantijas, un atgūt patērētāju uzticību. |
(39) |
Tā bija ārkārtas situācija, ko izraisīja aprites apturēšana vienā tirgus daļā, ko Spānijas administrācija veica sakarā ar pārtikas drošību, lai gan ne Kopienas, ne Spānijas tiesību aktos nebija noteikts atrasto vielu maksimālais pieļaujamais līmenis. Tas bija samērā nenozīmīgs profilaktisks līdzeklis, lai novērstu ārkārtēju situāciju, piemēram, tirgus darbības apturēšanu, kas varētu radīt ārkārtīgi nopietnas sekas visai Spānijas eļļas ražotāju nozarei. |
(40) |
Šis atbalsts tika piešķirts saņēmējiem pēc vairāku saistību uzņemšanās. Pirmā prasība bija sākt pielāgot savu ražošanas procesu jaunajām Spānijas tiesību aktu prasībām attiecībā uz pieļaujamo robežu atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu klātbūtnei olīvu izspaidu eļļā, ko agrāk neierobežoja ne Kopienas, ne Spānijas tiesību aktu noteikumi. Otra prasība bija atbalsta saņēmēju apņemšanās 2001./2002. gada sezonā sasniegt tādu ražošanas līmeni, kas atbilstu trim iepriekšējām sezonām. Tādā veidā tika nodrošināta izspaidu apstrādes nozares attīstība un kaitīgo atkritumu izņemšana. |
(41) |
Šā atbalsta mērķis nebija tikai vienkārša ražotāju finansiālā stāvokļa uzlabošana, neko nedarot nozares attīstības labā. Šis atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, jo ietver veicinošus pasākumus, kas izvirza prasības atbalsta saņēmējiem. Turklāt nav pareizi apgalvot, ka piešķiršanā tiek ņemta vērā tikai cena, daudzums, ražošanas vienība vai ražošanas līdzekļu vienība. Lai noteiktu aizdevuma apmēru, par pamatu tiek ņemtas arī vairākas obligāti pildāmas prasības, nevis tikai kvantitatīvie lielumi. |
(42) |
Komisijas paziņojumā par valsts atbalstu īstermiņa aizdevumu veidā ar procentu likmes subsīdijām lauksaimniecības nozarē (“pārvaldes kredīti”) (9) tiek atzīts, ka Kopienas lauksaimniecība atrodas nelabvēlīgākā stāvoklī nekā citas nozares, vērtējot gan nepieciešamību saņemt īstermiņa aizdevumus, gan iespējas tos finansēt. Šos aizdevumus nevajadzētu izmantot, lai sniegtu selektīvu atbalstu noteiktām nozarēm vai lauksaimniecības nozares uzņēmējiem ar iemesliem, kas nav noteikti saistīti ar šīm grūtībām. Tomēr valsts atbalsts tādiem aizdevumiem var izslēgt citas saimnieciskās darbības vai uzņēmējus, kam pēc ieinteresētās dalībvalsts vērtējuma ir mazākas grūtības saņemt īstermiņa aizdevumu. |
(43) |
Visbeidzot, Spānija uzskata, ka:
|
(44) |
Ar 2004. gada 2. aprīļa vēstuli Spānija nosūtīja arī papildu informāciju. Saskaņā ar šo informāciju aprites apturēšana tirgū, izziņojot sanitāro trauksmi, un valsts iestāžu veikta jaunu noteikumu pieņemšana lika izņemt no tirgus olīvu izspaidu eļļu. Nozares iepildīšanas uzņēmumiem tika lūgts veikt jaunu rafinēšanu, lai likvidētu eļļā atrastos policikliskos aromātiskos ogļūdeņražus, no jauna iepildīt eļļu un uzlīmēt etiķetes, lai produktu varētu laist tirgū. |
(45) |
Tika aplēsts, ka apmēram 50 000 tonnu olīvu izspaidu eļļas publiski tika paziņotas par bojātām. Tā kā maksimālais aprēķinātais budžets bija EUR 1 202 024,21, vienai tonnai paredzētais atbalsts bija EUR 24. Tā kā olīvu izspaidu eļļas vienas tonnas cena ir EUR 600, atbalsta summa atbilst 4 % no eļļas izmaksām. |
(46) |
Izmaksas, kas bija nepieciešamas, lai nozarē veiktu eļļas izņemšanu no apgrozības, izliešanu no iepakojuma, atkārtotu apstrādi un iepildīšanu, lai varētu to laist tirgū, bija ļoti lielas un radīja šīs nozares rūpniecībai ievērojamus zaudējumus. Šīs izmaksas daudzkārt pārsniedz piešķirtā atbalsta summu. |
IV. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(47) |
Aizdevumu procentu likmes subsidēšana ir valsts atbalsts olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem. Bez tam daži no šiem uzņēmumiem saņēma valsts atbalstu, kas izpaudās kā šo subsidēto aizdevumu galvojumu pārvaldes izdevumu daļas apmaksa. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šos pasākumus var uzskatīt par valsts piešķirtu selektīvu atbalstu. |
(48) |
Līguma 87. un 88. pants attiecas uz visiem lauksaimniecības produktiem, kas minēti tā I pielikumā un ir pakļauti kopīgai tirgus organizācijai. Olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumi ir saistīti ar vienu kopīgai tirgus organizācijai pakļautu produktu – olīveļļu. Tāpēc 87. un 88. pants attiecināms uz šo atbalstu. |
(49) |
Saskaņā ar 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs atbalsts, kas ietekmē tirdzniecības apmaiņu starp dalībvalstīm un ko piešķir valsts vai ar valsts fondu starpniecību jebkādā veidā, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, radot labvēlīgākus apstākļus noteiktiem uzņēmumiem vai ražojumiem. |
(50) |
Tādā gadījumā atbalsts tā saņēmējam rada priekšrocības, kas samazina izdevumus, kuri parasti ietekmē tā budžetu. Atbalstu piešķir valsts vai ar valsts līdzekļu starpniecību. Atbalsts ir īpašs vai selektīvs tādā nozīmē, ka atbalsta noteiktu uzņēmumu vai ražojumu, konkrētajā gadījumā – olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumus. |
(51) |
Lai ietilptu 87. panta 1. punkta piemērošanas jomā, atbalstam bez tam jāietekmē arī konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm. Šis kritērijs nosaka, ka atbalsta saņēmējam jāveic saimnieciska darbība. Tiesu praksē saistībā ar šo noteikumu tiek uzskatīts, ka tirdznieciskā apmaiņa tiek ietekmēta tad, ja atbalsta saņēmējs uzņēmums veic saimniecisku darbību, kas ir tirdznieciskās apmaiņas starp dalībvalstīm objekts. Tikai tāpēc, ka atbalsts pastiprina uzņēmuma pozīcijas attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem starpvalstu tirdzniecībā, var uzskatīt, ka savstarpējā tirdznieciskā apmaiņa tiek ietekmēta. |
(52) |
Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji veic saimniecisku darbību – olīvu izspaidu eļļas ekstrakciju, rafinēšanu un iepildīšanu, kas ir dalībvalstu tirdznieciskās apmaiņas objekts. Spānija uz Kopienu 2000. gadā eksportēja olīvu izspaidu eļļu par EUR 7 160 250, bet importēja tikai par EUR 2 941 310 (10). |
(53) |
Patiešām, uzņēmumi atbalsta saņēmēji darbojas nozarē, kas ir īpaši pakļauta konkurencei. Tāpēc noteikti jāuzsver, ka olīveļļas nozarē pastāv intensīva konkurence starp dalībvalstu ražotājiem, kuru ražojumi ir starpvalstu apmaiņas objekts. Spānijas ražotāji pilnvērtīgi piedalās šajā konkurencē, piegādājot ievērojamus lauksaimniecības produktu daudzumus citām dalībvalstīm. |
(54) |
Līdz ar to šis atbalsts var ietekmēt tirdzniecības apmaiņu ar olīveļļu starp dalībvalstīm, kā tas notiek, ja atbalsts rada labvēlīgāku situāciju ražotājiem, kas darbojas kādā dalībvalstī, kaitējot ražotājiem citās dalībvalstīs. Minētie pasākumi tieši un nekavējoties ietekmē olīvu izspaidu eļļas ražošanas izmaksas Spānijā. Līdz ar to tie ir iemesls ekonomiskām priekšrocībām salīdzinājumā ar citu dalībvalstu ražotājiem, kuriem nav pieejams pielīdzināms atbalsts. Tādēļ tiek izkropļota vai apdraudēta konkurence. |
(55) |
Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, minētais atbalsts uzskatāms par valsts atbalstu, kas atbilst 87. panta 1. punkta nosacījumiem. Tomēr ir daži izņēmumi attiecībā uz 87. panta 1. punktā izklāstītajiem nesaderības principiem. |
(56) |
Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ar kopējo tirgu ir saderīgs atbalsts, kas paredzēts, lai mazinātu zaudējumus, ko nodara dabas katastrofas vai citi ārkārtas apstākļi. Spānija pamatoja šo atbalstu, atgādinot, ka tas bija paredzēts, lai mazinātu ārkārtas apstākļu nodarītos zaudējumus. |
(57) |
Pēc Spānijas uzskatiem, tas bija ārkārtas gadījums, kas izrietēja no tirgus darbības apturēšanas, ko veica Spānijas iestādes pārtikas drošības apsvērumu dēļ, un uz kuru varēja attiecināt 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto saderību. |
(58) |
Attiecībā uz izņēmumiem galvenajā principā par valsts atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu saskaņā ar 87. panta 1. punktu Komisija uzskata, ka strikti jāinterpretē jēdziens “ārkārtas gadījums”, kas minēts 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Līdz šim Komisija bija pieņēmusi, ka ārkārtas gadījumi ir kari, iekšējas nekārtības vai streiki un zināmā mērā, kā arī atkarībā no apjomiem – kodolavārijas vai rūpnieciska rakstura negadījumi un ugunsgrēki, kas radījuši lielus zaudējumus. Tā kā ir grūti paredzēt šādus gadījumus, Komisija nosaka šādu atbalstu saderību, analizējot ikvienu gadījumu un balstoties uz iepriekšējo pieredzi attiecīgajā jomā (11.2.1. punkts Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē). |
(59) |
Šajā gadījumā atbalsta piešķiršanas iemesls, kā uzskatīja Spānijas iestādes, bija olīvu izspaidu eļļas tirgus darbības apturēšana, ko veica Spānijas iestādes pārtikas drošības apsvērumu dēļ pēc valsts iestāžu iejaukšanās. Bez tam Spānija nav pierādījusi, ka tirgus darbības apturēšana ir uzskatāma par ārkārtas gadījumu, kas paredzēts Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
(60) |
Līdz ar to šo atbalstu nevar uzskatīt par izņēmumu saskaņā ar 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu kā atbalstu, kas paredzēts, lai mazinātu zaudējumus, ko radījis ārkārtas gadījums. |
(61) |
Izņēmumus, kas noteikti 87. panta 3. punktā, var piemērot, ja Komisija nosaka, ka atbalsts ir nepieciešams, lai īstenotu kādu no izvirzītajiem mērķiem. Attiecināt šo izņēmumu uz atbalstu, kas neatbilst šim nosacījumam, nozīmētu to pašu, ko atļaut pārkāpt tirdzniecisko apmaiņu starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci, pamatojot to ar kopīgām interesēm un līdz ar to piešķirot nepelnītu atbalstu ražotājiem atsevišķās dalībvalstīs. |
(62) |
Komisija uzskata, ka minētais atbalsts nav uzskatāms par reģionālu atbalstu, lai piesaistītu jaunus ieguldījumus vai radītu darba vietas, ne arī lai horizontālā veidā kompensētu infrastruktūras trūkumus saistībā ar reģiona ražotājiem, bet gan par atbalstu lauksaimniecības nozarei. Līdz ar to runa ir par atbalsta izteikto nozares raksturu, kas jāvērtē saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
(63) |
Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka ar kopējo tirgu var būt saderīgs atbalsts, kas paredzēts, lai veicinātu noteikta darbības virziena vai noteiktu ekonomisko reģionu attīstību, ja vien netiek ietekmēti nosacījumi par savstarpējo apmaiņu, kaitējot kopīgām interesēm. |
(64) |
Ražošanas procesa pielāgošana jaunajām normām un noteikumiem, kas paredzēti ministru prezidenta 2001. gada 25. jūlija rīkojumā ir viens no nosacījumiem, lai varētu saņemt šo atbalstu. Tomēr ne subsidēto aizdevumu summa, ne atbalsta summa nav ieskaitīta ražošanas procesa pielāgošanas izdevumos. Patiešām maksimālā viena aizdevuma summa ir tā, kas norādīta M.A.P.A. izdotajos tiesību apliecinājumos, kas izsniegti ar Olīveļļas aģentūras starpniecību, un kas pamatojas uz garantētajiem eļļas krājumiem visās rūpnieciskās ražošanas fāzēs 2001. gada 3. jūlijā un eļļas apjomu, kas nodots iepildīšanas uzņēmumiem tālākai izplatīšanai tirdzniecībā. Spānijas iestādes nav nodrošinājušas informāciju, kas pierāda, ka atbalsts tika piesaistīts ieguldījumiem, kas saistīti ar attaisnotiem izdevumiem, kas minēti Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē. Turklāt, pieņemot, ka šis atbalsts tika piesaistīts ieguldījumiem, Spānija nav nodrošinājusi nekādu informāciju, kas ļautu pārbaudīt, vai šis atbalsts atbilst minētajās Pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem. |
(65) |
Savās piezīmēs Spānija atsaucas uz Komisijas paziņojumu par valsts atbalstu īstermiņa aizdevumu veidā ar procentu likmes subsīdijām lauksaimniecības nozarē (“pārvaldes kredīti”), bet nav nodrošinājusi nekādu informāciju, kas ļautu pārbaudīt, vai šis atbalsts atbilst minētajā paziņojumā paredzētajiem nosacījumiem. |
(66) |
Jāuzsver, ka šis atbalsts jāsniedz visiem lauksaimniecības nozares uzņēmējiem vienlīdzīgi. Ja tiek izslēgtas noteiktas darbības un uzņēmēji, dalībvalstij jāpierāda, ka visos gadījumos izņēmumi ir atbilstoši pamatoti. Šajā ziņā Spānija nav nodrošinājusi nekādu informāciju. Līdz ar to šis atbalsts neatbilst minētajā paziņojumā paredzētajiem nosacījumiem. |
(67) |
Spānija savā 2004. gada 2. aprīļa vēstulē paskaidroja, ka lēmumu par tirgus darbības apturēšanu, izziņojot sanitāro trauksmi, 2001. gada 3. jūlijā Spānijas valdība pieņēma pārtikas drošības iemeslu dēļ. Tāpēc ražotāji bija spiesti izņemt no tirgus olīvu izspaidu eļļu un nosūtīt to iepildīšanas uzņēmumiem, lai veiktu jaunu rafinēšanu, likvidējot eļļā atrastos policikliskos aromātiskos ogļūdeņražus, no jauna iepildītu eļļu un uzlīmētu etiķetes, lai produktu varētu laist tirgū. |
(68) |
Šīs nozares ražotāju izmaksas, kas saistītas ar eļļas izņemšanu no apgrozības, izliešanu no iepakojuma, atkārtotu rafinēšanu, iepildīšanu un etiķešu uzlīmēšanu, kas bija nepieciešama tās laišanai apgrozībā, bija daudzkārt lielākas par piešķirtā atbalsta summu. |
(69) |
Sanitārā trauksme tika izziņota pēc tam, kad analīzēs, ko veica dažādas kontroles iestādes, atklāja, ka olīvu izspaidu eļļā ir augsts policiklisko aromātisko ogļūdeņražu saturs, tostarp benzopirēns, ko Pasaules Veselības organizācija uzskata par kancerogēnu vielu. Tā kā šajā jomā nebija attiecīgu tiesību aktu, ministru prezidents izdeva rīkojumu, ar ko nosaka ierobežojumus atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu daudzumam olīvu izspaidu eļļā. |
(70) |
Atbilstīgi vispārējai kārtībai Komisija uzskata, ka par Kopienas vai valsts tiesību aktos paredzēto prasību izpildi, lai nodrošinātu eļļas kvalitāti un drošību, atbildīgi ir attiecīgie uzņēmumi. Zaudējumi, kas radušies tāpēc, ka nācies atkārtoti rafinēt olīveļļu, lai to varētu atkārtoti laist tirgū, jo iepriekš tā neatbilda spēkā esošajām prasībām, jāuzskata par risku, kas jāuzņemas attiecīgās nozares uzņēmumiem. Tāpēc Komisija nevar uzskatīt, ka atbalsta piešķiršana šo zaudējumu kompensēšanai atbilst kopīgām interesēm. |
(71) |
Bez šaubām šajā gadījumā Komisija ir ņēmusi vērā to, ka līdz 2001. gada jūlijam ne Kopienas, ne valstu tiesību aktos nebija noteiktas pieļaujamās robežas atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu klātbūtnei olīvu izspaidu eļļā. Šādos apstākļos atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu klātbūtne olīvu izspaidu eļļā netika regulāri kontrolēta, un šīs pārbaudes nebija iekļautas parastajās pārbaudēs, kas tika veiktas attiecīgajā nozarē. Tas, ka zaudējumi, kas radās saistībā ar eļļas izņemšanu no apgrozības, izliešanu no iepakojuma, atkārtotu rafinēšanu, iepildīšanu un etiķešu uzlīmēšanu, kas nepieciešama eļļas atkārtotai laišanai apgrozībā, skāra lielāko daļu attiecīgās nozares uzņēmumu, liek uzskatīt, ka šajā gadījumā radušies zaudējumi pārsniedz uzņēmumu parasto risku robežas. |
(72) |
Var ievērot analoģiju ar 11.4. punktu Kopienas Pamatnostādnēs par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē. Saskaņā ar to Komisija pieļauj atbalstu līdz 100 % apmērā no faktiskajiem izdevumiem, lai cīnītos ar dzīvnieku un augu slimībām, un tā ir daļa no programmas, kas pieņemta Kopienas, valsts vai reģionālā līmenī un paredzēta, lai novērstu, kontrolētu vai izskaustu slimības. Tāpēc jābūt attiecīgiem normatīvajiem aktiem, kas regulē attiecīgās valsts iestāžu iesaistīšanos cīņā ar slimībām. Atbalsta pasākumu objekts var būt tikai tādas slimības, kas izraisa bažas valsts iestādēm, nevis pasākumi, kuri pamatoti būtu jāveic pašiem lauksaimniekiem. Atbalsta mērķis var būt slimības novēršana, zaudējumu segšana vai abu kombinācija. Aplūkojamā gadījumā, rodoties problēmai, nebija nekādu valsts vai Kopienas noteikumu, bet 2001. gada jūlijā steidzamā kārtā pieņemtie noteikumi, kuros noteiktas pieļaujamās robežas atsevišķu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu klātbūtnei olīvu izspaidu eļļā, skaidri apliecināja sabiedrības ieinteresētību šīs problēmas risināšanā. |
(73) |
Šādā kontekstā Komisija, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, atļāva atbalstu, lai iznīcinātu dzīvnieku barību, kas piesārņota ar dioksīnu (atbalsts Nr. NN 105/1998). Šis atbalsts aprobežojās ar izdevumiem par piesārņoto citrusaugļu un dzīvnieku barības transportu un iznīcināšanu tādā veidā, lai tiktu ievērotas vides un veselības aizsardzības prasības. Līdz šim Kopienas tiesību aktos nebija noteiktas maksimālās robežas dioksīna klātbūtnei materiālos, kas tiek izmantoti dzīvnieku barības gatavošanai. |
(74) |
Saskaņā ar iepriekš izklāstīto Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicina ekonomisko attīstību olīvu izspaidu eļļas nozarē. Turklāt, tā kā nozares uzņēmumiem izdevumi, kas radās, izņemot no tirgus olīvu izspaidu eļļu un to nosūtot iepildīšanas uzņēmumiem, lai veiktu jaunu rafinēšanu, likvidējot eļļā atrastos policikliskos aromātiskos ogļūdeņražus, no jauna iepildītu eļļu un uzlīmētu etiķetes, bija lielāki par piešķirtā atbalsta summu, Komisija uzskata, ka atbalsta piešķiršana nav ietekmējusi savstarpējās apmaiņas nosacījumus, kaitējot kopīgām interesēm. |
V. SECINĀJUMI
(75) |
Komisija secina, ka Spānija nelikumīgi piešķīrusi minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punkta nosacījumus. Atbalsta piešķiršana nebija likumīga, jo tā notika, pirms Komisija bija izteikusi savu viedokli par atbalsta saderību ar kopējo tirgu. Tomēr šis atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu un uz to var attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, jo šie pasākumi bija domāti nozares attīstībai, |
IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
1. punkts
Valsts atbalsts, ko Spānija piešķīrusi olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem, subsidējot aizdevumu procentu likmes un galvojumu pārvaldes izdevumus, kā paredzēts Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas 2001. gada 14. novembra rīkojumā, ar ko izveido kredītlīniju olīvu izspaidu eļļas ekstrakcijas, rafinēšanas un iepildīšanas uzņēmumiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu.
2. punkts
Šis lēmums adresēts Spānijas Karalistei.
Briselē, 2004. gada 7. maijā
Komisijas vārdā —
Komisijas loceklis
Franz FISCHLER
(1) OV C 93, 18.4.2002., 2. lpp.
(2) Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.
(3) Boletín Oficial del Estado Nr. 178, 26.7.2001., 27397. lpp.
(4) Boletín Oficial del Estado Nr. 278, 20.11.2001., 42443. lpp.
(5) OV C 28, 1.2.2000., 2. lpp.
(6) Rec. 1995., II-1675. lpp.
(7) OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.
(8) Rec. 1979., 2161. lpp.
(9) OV C 44, 16.2.1996., 2. lpp.
(10) Avots: Eurostat.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/56 |
KOMISIJAS LĒMUMS
(2004. gada 20. oktobris)
par atbalsta shēmu, ko Spānijas Karaliste piemērojusi par labu aviosabiedrībai Intermediación Aérea SL
(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3938)
(Autentisks ir vienīgi teksts spāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2005/351/EK)
EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1) |
Ar 2002. gada 11. aprīļa vēstuli S(2002) 4231, kas reģistrēta ar numuru NN/110/02, Komisija tika informēta par to, ka Spānijas Karaliste piemērojusi atbalsta pasākumus par labu aviosabiedrībai Intermediación Aérea SL (turpmāk tekstā – “Intermed”) par gaisa transporta pakalpojumu sniegšanu maršrutā Herona–Madride–Herona. Ar 2002. gada 23. maija vēstuli Komisija pieprasīja Spānijas iestādēm visu atbilstīgo informāciju. Šīs iestādes sniedza atbildi ar 2002. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2002. gada 5. jūlijā. |
(2) |
Ar 2002. gada 13. decembra vēstuli Komisija informēja Spānijas Karalisti par savu lēmumu uzsākt attiecībā uz šo atbalstu procedūru, kas paredzēta EK Līguma 88. panta 2. punktā. |
(3) |
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par atbalstu. |
(4) |
Ar Spānijas Pastāvīgās pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2003. gada 9. janvāra vēstuli Spānijas iestādes lūdza papildu termiņu, lai atbildētu uz 2003. gada 13. decembra vēstuli. Ar 2003. gada 20. janvāra vēstuli TREN/A4(2003)838 Komisija piešķīra papildu termiņu – 15 darba dienas. |
(5) |
Spānijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus ar 2003. gada 18. marta vēstuli, kas reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā 2003. gada 19. martā ar numuru A24-3996. |
(6) |
Par šo jautājumu Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām pusēm. Komisija tos nosūtīja Spānijas Karalistei ar 2003. gada 13. marta un 2003. gada 2. aprīļa vēstuli, dodot Spānijas Karalistei iespēju tos komentēt, un saņēma tās komentārus ar 2003. gada 7. maija vēstuli. |
II. DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS
(7) |
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Spānijas iestāžu īstenotie pasākumi paredzēti “Līgumā par gaisa satiksmi starp Heronu un Madridi”, kas 2002. gada 26. martā noslēgts starp Generalitat de Catalunya (Katalonijas autonomā novada pašvaldību), Diputación de Girona (Heronas reģiona padomi), Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kameru un Intermed pārstāvi (turpmāk tekstā – “līgums”). |
(8) |
Atbalsta mērķis ir sekmēt konkurētspējīga un kvalitatīva gaisa transporta attīstību maršrutā Herona–Madride–Herona, izmantojot lidmašīnas, kas atbilst attiecīgiem komforta un drošības nosacījumiem, kā arī panākt šajā maršrutā pienācīgu rentabilitāti. |
(9) |
Tā kā starp Heronu un Madridi nepastāvēja regulāra satiksme, jo neviena aviosabiedrība nepiedāvāja šo pakalpojumu, Katalonijas autonomā novada pašvaldība laikā no 2001. gada jūlija līdz novembrim ar atsevišķām vēstulēm sazinājās ar vairākiem savas valsts pārvadātājiem, kā arī ar citu Kopienas dalībvalstu pārvadātājiem (Aerolíneas de Baleares (AeBal), Spanair S.A. (Spanair), Air Europa Líneas Aéreas (Air Europa), KLM UK Limited, Intermed, Air Catalunya S.A. (Air Catalunya), Ibertrans Aérea S.A. (Ibertrans) un Navegación y Servicios Canarios S.A. (Naysa)), lai iepazīstinātu tos ar savu iniciatīvu, kuras mērķis bija sekmēt šīs gaisa satiksmes izveidošanu, un aicinātu iesniegt savus piedāvājumus vai paziņot savu gatavību nodrošināt šo reisu. |
(10) |
Minētā procesa beigās Katalonijas autonomā novada pašvaldība konstatēja, ka vienīgā aviosabiedrība, kas izteica gatavību un apliecināja spēju nodrošināt šeit regulāru gaisa satiksmi un uzņemties tai atbilstošas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ir Intermed, un tādējādi līgums tika noslēgts ar šo pārvadātāju. |
(11) |
Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas iestādēm, gaisa satiksmi Herona–Madride–Herona nodrošināja, pirmkārt, regulāri pakalpojumi, kurus no 2002. gada 15. aprīļa īstenoja aviosabiedrība Intermed ar lidmašīnu ATR 42-300, kurā ir 48 vietas, un otrkārt, čarterreisi, kurus no 2002. gada 3. aprīļa ar lidmašīnu SA-227 veica sūdzības iesniedzējs šajā lietā. |
(12) |
Heronas lidosta ir maza lidosta, kurā dati par pasažieru skaitu ir šādi (3): Pasažieru pārvadājumu attīstība
|
(13) |
Līgumā paredzēts, ka minēto pakalpojumu sniegšanai Intermed izmantos vienu lidmašīnu ATR 42-300 ar turbopropelleru dzinēju, kuras galvenie raksturlielumi ir šādi:
|
(14) |
Sākotnēji tika noteikti divi lidojumi dienā no pirmdienas līdz piektdienai šādos laikos:
|
(15) |
Kopumā lidojumu sarakstam jābūt tādam, lai vienmēr ļautu pasažieriem no Heronas uzturēties Madridē vismaz 5 stundas pēc ierašanās galamērķī. |
(16) |
Maksimālā kopējā atbalsta summa termiņam, uz kuru attiecas līgums, ir EUR 4 337 086,18. Katalonijas autonomā novada pašvaldība un Heronas reģiona padome apņemas finansēt gaisa satiksmi starp Heronu un Madridi šādā maksimālā ikgadējā līmenī:
|
(17) |
Intermed izmaksātais atbalsts tiek aprēķināts atkarībā no ikgadējā vidējā piepildījuma lidmašīnās, kas nodrošina satiksmi maršrutā Herona–Madride–Herona, piemērojot līguma V pielikumā norādīto formulu. |
(18) |
Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju viena lidojuma izmaksas, kas aprēķinātas vidējam piepildījumam (32 cilvēki), ir EUR 3 980,55, un tās sadalītas šādi:
|
(19) |
Bez tam Heronas reģiona padome apņemas īstenot un finansēt visus veicināšanas un reklāmas pasākumus, kas attiecas uz šo gaisa satiksmes līniju līguma darbības termiņa laikā par maksimālo summu EUR 120 202. |
(20) |
Tāpat arī Heronas Tirdzniecības, rūpniecības un kuģniecības kamera apņemas veikt tās kompetencē esošus pasākumus, kas izrādīsies nepieciešami, lai atbalstītu un garantētu līgumā paredzētā reisa sekmīgu darbību. |
(21) |
Paredzēts, ka līgums tiks likumīgi izbeigts gadījumā, ja, piemēram, cita aviosabiedrība bez valsts atbalsta vai cita valsts finansējuma uzsāks lidojumus starp Heronu un Madridi ar parametriem, kas līdzīgi līgumā paredzētā reisa parametriem, jo īpaši, attiecībā uz lidmašīnas tipu, lidojumu biežumu, tarifiem un pakalpojumu sniegšanas laika posmu. |
(22) |
Līgums ir noslēgts uz laika posmu no 2002. gada 26. marta līdz 2005. gada 31. decembrim. Taču pakalpojums tika apturēts 2002. gada decembrī sakarā ar to, ka Komisija uzsāka formālu pārbaudes procedūru. |
(23) |
Minētais līgums paredz arī nosacījumus, kas attiecas uz vietu piepildījumu, regularitāti, precizitāti, gaisa transporta vadības pakalpojumiem, kā arī piemērojamajiem tarifiem. |
(24) |
Savā lēmumā par formālas pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par minētā atbalsta saderību ar EK dibināšanas līguma 86. panta 2. punktu, jo īpaši tādēļ, ka nav ievērota procedūra, kas noteikta 4. pantā Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (5). |
(25) |
Komisija jo īpaši pieprasīja Spānijai atsūtīt, pirmkārt, informāciju, kas parādītu kompensācijas nepieciešamību, kā arī minētā sabiedriskā pakalpojuma tīrās izmaksas un informāciju, kas kalpoja par pamatu kompensācijas apjoma aprēķinam, un otrkārt, pamatojumu, kāpēc netiek ievērota Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā noteiktā procedūra. |
III. IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI
(26) |
Sabiedrība Air Catalunya norāda, ka gaisa satiksmi starp Heronu un Madridi nodrošina, no vienas puses, atbalsta saņēmējs, un no otras puses, minētā sabiedrība pati no 2002. gada 3. aprīļa, nesaņemot valsts finansējumu. Šī sabiedrība vērš uzmanību uz kaitējošām sekām, kas tai radušās sakarā ar acīmredzamu konkurences izkropļojumu. Tā norāda, ka maršruts Herona–Madride–Herona nebija sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību objekts saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā noteikto procedūru. Minētais atbalsts nevar tikt pasludināts par tādu, kas saderīgs ar Līgumu, jo neatbilst sabiedriskā pakalpojuma uzdevumam piemītošajiem nepieciešamības un proporcionalitātes nosacījumiem. Tādēļ Air Catalunya apturēja savus pakalpojumus 2002. gada decembrī. |
(27) |
Austrian Airlines A.G. (Austrian Airlines) norāda, ka šajā gadījumā nav ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Pamatnostādnēs par EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu valsts atbalstam aviācijas nozarē. |
IV. SPĀNIJAS KARALISTES KOMENTĀRI
(28) |
Spānijas iestādes norāda, ka kopš formālas pārbaudes procedūras uzsākšanas 2002. gada decembrī atbalsta maksājums Intermed ir apturēts un tādējādi minētā sabiedrība 2002. gada decembrī bija spiesta pārtraukt lidojumus Herona–Madride, nespēdama segt ar tiem saistītos izdevumus, kas parāda, ka minētais reiss nav rentabls nevienai sabiedrībai. |
(29) |
Maršruta Herona–Madride daļēja finansēšana ierobežota līdz laikam, kad minētā līnija nostiprināsies un pati kļūs rentabla. |
(30) |
Spānijas iestādes uzskata, ka īstenotā procedūra, kuras rezultātā tika izraudzīta sabiedrība Intermed, neatbilst Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā paredzētajai procedūrai, lai kādā noteiktā maršrutā uzliktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
(31) |
Katalonijas autonomā novada pašvaldība iesniedza formālu lūgumu Spānijas Reģionālās attīstības ministrijai, lai maršrutam Herona–Madride tiktu noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 nosacījumiem. Taču minētā ministrija lūgumu noraidīja, motivējot to tādējādi, ka nav pietiekamu iemeslu, lai izmantotu šīs regulas 4. pantu. |
(32) |
Spānijas iestādes uzskata, ka ir izpildīti materiālie nosacījumi, kas prasīti Regulā (EEK) Nr. 2408/92, lai attiecīgais pakalpojums tiktu kvalificēts kā sabiedrisks pakalpojums vai vispārējas intereses pakalpojums. |
(33) |
Tas apstāklis, ka nav aviosabiedrības, kura varētu apkalpot maršrutu, nepārprotami parāda, ka šī līnija neizraisa ekonomisku interesi. Līdz ar to vienīgi valsts iestāžu iejaukšanās var garantēt maršrutā Herona–Madride zināmu pakalpojumu stabilitāti un regularitāti. Šajā sakarā ir svarīgi atgādināt, ka Air Catalunya uzsāka darbību maršrutā Herona–Madride tajā pašā laikā, kad Intermed, proti, 2002. gada aprīlī. Līdz tam no 2001. gada 28. oktobra, kad iepriekšējā aviosabiedrība to pārtrauca, neviena aviosabiedrība neveica lidojumus maršrutā Herona–Madride. Šī līnija, kas tiek uzskatīta par nozīmīgu, piecus mēnešus netika izmantota, un tas pamatoja nepieciešamo valsts iestāžu iejaukšanos, ņemot vērā, cik svarīgs pilsoņiem ir šis maršruts. |
(34) |
Spānijas iestādes norāda, ka gaisa satiksme starp Heronu un Madridi ir svarīga reģiona ekonomiskajai attīstībai. |
(35) |
Tomēr, tā kā nav tikuši ievēroti formālie nosacījumi saistību uzlikšanai, proti, nav izsludināts atklāts konkurss, kurā var piedalīties visas sabiedrības un par kuru paziņots Komisijai un citām dalībvalstīm, tad subsīdijai nevar piemērot prezumpciju par valsts palīdzības neesamību EK līguma 87. panta nozīmē un līdz ar to tā pakļaujama Līguma vispārējiem noteikumiem, kas reglamentē šo nozari. Šādu analīzi apstiprina valsts atbalsta aviosabiedrībām izvērtēšanas pamatnostādnes, kas minētas Komisijas paziņojumā par EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu valsts atbalstam aviācijas nozarē (6), un pamatnostādņu 23. punktā norādīts, ka “kompensācija par zaudējumiem, kas radušies pārvadātājam, kurš nav ticis izraudzīts saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu, joprojām tiks izvērtēta saskaņā ar vispārējiem nosacījumiem, kas piemērojami valsts atbalstam. Tas attiecas arī uz kompensācijām, kuras nav aprēķinātas, balstoties uz regulas 4. panta 1. punkta h) apakšpunktā norādītajiem kritērijiem.” |
(36) |
Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto tas, ka nav formāla paziņojuma par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, nekādi neietekmē minētās līnijas sabiedriskā pakalpojuma raksturu. |
(37) |
Saskaņā ar Spānijas iestāžu teikto kompensāciju, kas piešķirta Intermed, var uzskatīt par valsts atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē, kas ir nelikumīga, ja nav iepriekšēja paziņojuma Komisijai un nav ievēroti Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta nosacījumi, tomēr ir saderīga ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu. Kaut arī tas nav pienācīgs pamatojums aviosabiedrībām uzliktu sabiedrisko pakalpojumu finansēšanai, īpašie apstākļi šajā gadījumā, jo īpaši minimālā ietekme uz konkurenci un Kopienas tirdzniecību, atbalsta apturēšana tūlīt pēc formālas pārbaudes procedūras uzsākšanas, secīga Intermed lidojumu pārtraukšana, nelielais atbalsta apjoms un līguma īslaicīgais termiņš, kas ierobežots līdz astoņiem mēnešiem, varētu attaisnot šā nosacījuma piemērošanu izņēmuma kārtā. |
(38) |
Lai varētu piemērot 86. panta 2. punktu, kompensācijai jābūt nepieciešamai un proporcionālai. |
(39) |
Nosacījumi, kas līgumā uzlikti Intermed attiecībā uz pakalpojuma regularitāti, nepārtrauktību, jaudām un tarifiem, padara lidojumu nerentablu jebkurai sabiedrībai. Patiešām iestāžu uzliktie nosacījumi rada papildu izmaksas, ko sabiedrība, kuras darbība balstīta uz komerciāliem principiem, pati nevarētu uzņemties. |
(40) |
Kā pierādījums tam ir apstāklis, ka nav neviena vērā ņemama konkurenta, kas apkalpotu maršrutu Herona–Madride ar tādiem lidojumu biežuma, jaudas un nepārtrauktības nosacījumiem, kādi tika uzlikti Intermed. Sabiedrība, kas izmantoja šo maršrutu pagātnē, bija spiesta to pārtraukt sakarā ar rentabilitātes trūkumu. Vairākas aviosabiedrības, pie kurām autonomā novada pašvaldība vērsās ar lūgumu piedāvāt tādu pakalpojumu, neizrādīja interesi un skaidri norādīja, ka šaubās par tā ekonomisko dzīvotspēju. |
(41) |
Kas attiecas uz Air Catalunya, to nevar uzskatīt par vērā ņemamu konkurentu. Tik tiešām Air Catalunya tika uzaicināta piedalīties atlases procedūrā, taču tās piedāvājums nevarēja tikt pieņemts, jo šai aviosabiedrībai nav aviopārvadātāja sertifikāta (AOC) vai licences, lai darbotos Spānijā (7). Pat ja Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā paredzētā procedūra par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu tiktu piemērota, Air Catalunya nevarētu piedalīties atklātajā konkursā, jo tajā bija atļauts piedalīties sabiedrībām, kurām ir darbības licence regulāros maršrutos. Jebkurā gadījumā nosacījumi, ar kādiem tā piedāvāja veikt savus lidojumus, stipri atšķīrās no lidojumu biežuma un jaudas, kas tika prasīta no Intermed. Piemēram, kad Air Catalunya nofraktētā lidaparāta piepildījums bija minimāls, reiss tika atcelts un esošie pasažieri atstāti bez ātra un efektīva transporta uz Madridi. |
(42) |
Visbeidzot, šī maršruta rentabilitātes trūkumu uzsver tas apstāklis, ka, lai gan Intermed pakalpojumi tika atcelti, neviena aviosabiedrība, pat ne Air Catalunya, nesniedz šo pakalpojumu. |
(43) |
Atbalsts, kas piešķirts Intermed, nepārsniedz nepieciešamo minimālo kompensāciju, lai līdzsvarotu papildu izmaksas, kas radušās sakarā ar iestāžu noteiktajām prasībām. Intermed piešķirtās kompensācijas apjoms ir EUR 919 879,98. Kā izriet no līguma III pielikuma, viena lidojuma izmaksas, kas aprēķinātas vidējam piepildījumam (32 cilvēki), ir EUR 3 980,55. Līguma spēka esamības periodā Intermed veica 640 lidojumus, un rezultātā ieņēmumi sasniedza EUR 876 934,30. No tā izriet, ka pakalpojuma sniegšanas izraisītais iztrūkums bija apmēram EUR 1 670 608,70. Šis skaitlis iegūts, reizinot lidojuma izmaksas, proti, EUR 3 980,55, ar veikto lidojumu skaitu, kas dod EUR 2 547 552,00, un atņemot gūtos ieņēmumus, proti, EUR 876 943,30. Tādējādi valsts iestāžu piešķirtais atbalsts (EUR 919 879,98) bija mazāks par sabiedrībai radīto iztrūkumu, laikā no 2002. gada aprīļa līdz decembrim darbojoties maršrutā Herona–Madride. |
(44) |
Saskaņā ar pastāvīgo Eiropas Kopienu Tiesas praksi “atbilstīgi Līguma 86. panta 2. punktam valsts atbalsta izmaksai var netikt piemērots minētā Līguma 87. panta aizliegums, ja šis atbalsts paredzēts tikai papildu izmaksu kompensēšanai, kuras izraisījusi īpaša uzdevuma pildīšana, kas jāveic uzņēmumam, kam uzdota vispārējas ekonomiskas intereses pakalpojuma sniegšana, un tā piešķiršana ir nepieciešama, lai minētais uzņēmums varētu nodrošināt savas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ekonomiskā līdzsvara apstākļos.” (8). |
(45) |
Intermed piešķirtā atbalsta apjoms ir neliels, jo nesasniedz 1 miljonu EUR. Turklāt līgums bija salīdzinoši īslaicīgs (tikai 8 mēneši no 2002. gada aprīļa līdz decembrim). |
(46) |
Air Catalunya vai citu potenciālo konkurentu pozīcijām šajā maršrutā nekāds kaitējums nākotnē netiks nodarīts, jo atbalsta izmaksāšana tika pārtraukta pēc procedūras uzsākšanas un autonomā novada pašvaldība, kā arī Heronas reģiona padome apņēmās oficiāli lauzt ar Intermed noslēgto līgumu. |
(47) |
Tādējādi negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ko varētu izraisīt atbalsta piešķiršana Intermed, ir samazināta līdz minimumam. |
(48) |
Spānijas iestādes uzskata, ka Altmark lietā (kas tika izskatīta EKT laikā, kad Spānijas iestādes nosūtīja savus apsvērumus) radītā tiesu prakse nebūtu piemērojama aplūkojamajā gadījumā, jo šajā lietā izskatāmie materiāli attiecas uz Līguma 73. panta piemērošanu, lai uzliktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ārpus sauszemes transporta jomā piemērojamajās regulās paredzētajiem nosacījumiem. |
(49) |
Spānijas iestādes uzskata, ka procedūra, kas uzsākta sakarā ar sabiedrībai Intermed piešķirtajām subsīdijām, varētu noslēgties ar tāda Komisijas lēmuma pieņemšanu, kas, kaut arī pasludina atbalstu par nelikumīgu un apturamu, tomēr neliek atgūt izmaksāto atbalstu un uzskata to par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar 86. panta 2. punktu. |
V. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(50) |
Līguma 87. panta 1. punktā noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
(51) |
Komisijas paziņojuma par EK Līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu valsts atbalstam aviācijas nozarē 18. punktā noteikta atbalsta neesamības prezumpcija, ja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības uzliktas un ar tām saistītās kompensācijas aprēķins veikts saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. pantā paredzēto procedūru. Kritēriji, kas ļauj novērtēt atbalsta klātesamību sabiedriskā pakalpojuma kompensācijās, vēlāk ir tikuši izskaidroti 2003. gada 24. jūlija spriedumā Altmark lietā (9). |
(52) |
Kā paskaidrots šā lēmuma 9. līdz 23. apsvērumā, Katalonijas autonomā novada pašvaldība ir izvēlējusies sabiedrību, neievērojot Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā noteiktās saistības, kam ir būtiska nozīme, lai garantētu vienlīdzīgas attieksmes principu un sekmīgu procedūras norisi. |
(53) |
Jo īpaši,
|
(54) |
Spānijas iestādes uzskata, ka aplūkojamais pasākums tomēr ir kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu sabiedrībai Intermed. |
(55) |
Komisija uzskata, ka vienīgais veids, lai noteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības gaisa transporta nozarē, ir Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta piemērošana. Minētajā regulā Padome ir noteikusi vienādus un nediskriminējošus nosacījumus gaisa satiksmes tiesību nodošanai maršrutos, kuros uzliktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Kompensācijas aprēķina kritēriji ir tikuši skaidri definēti. Trūkstot norādēm vienā vai otrā virzienā, atlīdzība, kas aprēķināta saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punkta h) apakšpunktu, būtu ļāvusi pieņemt, ka nepastāv finansiālas priekšrocības par labu attiecīgajai aviosabiedrībai (10). |
(56) |
Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta h) apakšpunktā noteikts, ka “dalībvalsts var atlīdzināt saskaņā ar f) apakšpunktu atlasītajam gaisa pārvadātājam par to standartu ievērošanu, ko prasa saskaņā ar šo punktu uzliktais sabiedrisko pakalpojumu pienākums; šādā atlīdzībā ņem vērā šā pakalpojuma izmaksas un no tā gūto ienākumu.” Komisija uzskata, ka Spānijas iestāžu paredzētais pasākums par labu sabiedrībai Intermed neatbilst minētās regulas 4. panta nosacījumiem. |
(57) |
No tā izriet, ka minētā atbalsta neesamības prezumpcija šajā gadījumā nedarbojas. |
(58) |
Pamatnostādņu par valsts atbalstu aviācijas nozarē 23. punktā norādīts, ka “kompensācija par zaudējumiem, kas radušies pārvadātājam, kurš nav ticis izraudzīts saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu, joprojām tiks izvērtēta saskaņā ar vispārējiem nosacījumiem, kas piemērojami valsts atbalstam. Tas attiecas arī uz kompensācijām, kuras nav aprēķinātas, balstoties uz regulas 4. panta 1. punkta h) apakšpunktā norādītajiem kritērijiem.” Turklāt 17. punktā noteikts, ka “atlīdzības pamatotība jāizvērtē, vadoties no tiem principiem, kuri attiecas uz valsts atbalstu un noteikti Tiesas praksē”. |
(59) |
Komisija uzskata, ka tad, ja kādā atsevišķā nozarē Kopienas tiesību aktos paredzēts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības uzliekamas, veicot konkursa procedūru, šo tiesību aktu neievērošana nozīmē, ka piešķirtā kompensācija parasti ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr Komisija izvērtē, vai šis pasākums piešķir sabiedrībai Intermed finansiālas priekšrocības un, sevišķi, vai šī kompensācija atbilst kritērijiem, ko nosaka Tiesas prakse, jo īpaši 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark lietā. |
(60) |
Minētais spriedums apstiprina, ka summas, kas piešķirtas, lai kompensētu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, nav valsts atbalsts, ja izpildīti vairāki nosacījumi. Pēc Tiesas domām, no tās prakses izriet (11), “ka tiktāl, ciktāl valsts pasākums jāuzskata par kompensāciju attiecībā uz saņēmēju uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem, lai pildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, tā, ka šie uzņēmumi patiesībā negūst finansiālas priekšrocības un minētās kompensācijas mērķis nav radīt šiem uzņēmumiem labvēlīgākus konkurences apstākļus salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem, uz šādu iejaukšanos nav attiecināms Līguma 92. panta 1. punkts. Tomēr, lai konkrētā gadījumā šāda kompensācija varētu netikt kvalificēta kā valsts atbalsts, jābūt izpildītiem vairākiem nosacījumiem.” (12). |
(61) |
Tiesa ir noteikusi četrus nosacījumus. Trīs pirmie nosacījumi tiek piemēroti visos gadījumos. Ceturtais nosacījums paredz divas alternatīvas, lai izslēgtu pat vismazāko finansiālo priekšrocību, kas piešķirta ar kompensāciju. |
(62) |
Saskaņā ar pirmo Tiesas noteikto nosacījumu nepieciešams, lai saņēmējam uzņēmumam tiešām būtu uzdots pildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un šīm saistībām jābūt skaidri definētām. Saskaņā ar otro nosacījumu parametriem, uz kuriem balstās kompensācijas aprēķins, jābūt iepriekš noteiktiem objektīvā un caurredzamā veidā. |
(63) |
Konkrētajā gadījumā saņēmējam uzņēmumam bija uzdots veikt noteiktus pienākumus, kas definēti līgumā. Šie pienākumi, kā arī parametri kompensācijas aprēķinam noteikti līguma III, IV un V pielikumā un ir rezultāts sarunām starp kompetentajām reģionālajām iestādēm un sabiedrību, kas jau bija izraudzīta, lai sniegtu gaisa pārvadājumu pakalpojumus. Patiešām Katalonijas autonomā novada pašvaldība laikā no 2001. gada jūlija līdz novembrim ar atsevišķām vēstulēm sazinājās ar vairākiem pārvadātājiem, lai darītu zināmu savu iniciatīvu, kas vērsta uz to, lai veicinātu šīs gaisa satiksmes izveidošanu, un uzaicinātu tos iesniegt savus piedāvājumus vai izteikt gatavību nodrošināt šo lidojumu. Šā procesa laikā reģionālās iestādes uzaicināja iesniegt piedāvājumu tikai tās aviosabiedrības, pie kurām tās vērsās. Minētajās vēstulēs nav norādīta nekāda sīkāka informācija par pienākumiem, kas jāuzņemas sabiedrībām, ne arī par kompensācijas parametriem. Nav izslēgts, ka aviosabiedrības, kuras noraidīja reģionālo iestāžu lūgumu, varētu būt bijušas ieinteresētas slēgt līgumu, ja jau uzreiz pēc reģionālo iestāžu lūguma nosūtīšanas būtu bijusi zināma konkrētāka informācija par šiem pienākumiem un parametri, lai aprēķinātu kompensāciju. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nav definētas skaidrā un caurredzamā veidā, un līdz ar to spriedumā Altmark lietā noteiktais pirmais nosacījums nav ticis izpildīts. |
(64) |
Bez tam līgums, kas noslēgts 2002. gada 26. martā starp Katalonijas autonomā novada pašvaldību, Heronas reģiona padomi, Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kameru un sabiedrības Intermediación Aérea SL (Intermed) pārstāvi, vienkārši ir minēts paziņojumā presei, bet nav ticis oficiāli publicēts un saskaņā ar Komisijas rīcībā esošajām ziņām nav bijis pieejams ieinteresētajām trešām pusēm. Bez tam gaisa transporta nozarē parametrus, lai iepriekš objektīvā un caurredzamā veidā aprēķinātu kompensāciju, ir noteicis Kopienas likumdevējs Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā, kas nav ievērots. |
(65) |
Bez tam Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā parametri, uz kuriem balstoties ir aprēķināta kompensācija, iepriekš nav tikuši noteikti skaidrā un caurredzamā veidā. Tādējādi Altmark spriedumā noteiktais otrais nosacījums nav ticis izpildīts. |
(66) |
Saskaņā ar trešo Tiesas noteikto nosacījumu kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai pilnībā vai daļēji segtu izdevumus, ko radījusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpilde, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgus ienākumus šo saistību izpildei. Šāda nosacījuma ievērošana ir nepieciešama, lai garantētu, ka saņēmējam uzņēmumam nav piešķirtas nekādas priekšrocības, kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, nostiprinot šī uzņēmuma konkurētspējas pozīcijas. Šāda nosacījuma mērķis ir nepieļaut pārāk lielu kompensāciju piešķiršanu uzņēmumiem un nepieļaut kompensāciju piešķiršanu tādā veidā vai tādā apjomā, kas ļautu uzņēmumam iegūt naudas līdzekļu atlikumu, ko tas varētu izmantot darbībās, kas radītu konkurences izkropļojumus. Aviācijas nozarē likumdevēja izmantotā metode, lai nepieļautu pārāk lielas kompensācijas, kā arī, cik vien iespējams, mazinātu kaitīgo ietekmi, kāda rodas, ierobežojot pieeju tirgum, ir stingra Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā noteiktās atklāta konkursa procedūras ievērošana. |
(67) |
Komisija uzskata, ka šāda atklāta konkursa procedūra pirms dalībvalsts veikta iepirkuma parasti tiek uzskatīta par pietiekamu, lai uzskatītu, ka šī dalībvalsts necenšas kādam uzņēmumam piešķirt priekšrocības. Pirmās instances tiesa apstiprina šādu pieeju (13). Tā uzskata, ka, nenotiekot atklātam konkursam, ir grūti precīzi noteikt, vai sabiedrības Intermed saņemtā summa atbilst izdevumiem, ko radījusi sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas saistību izpilde, vai arī tā ir pārāk liela kompensācija un priekšrocība par labu sabiedrībai. |
(68) |
Spānijas iestādes uzskata, ka piešķirtās subsīdijas summa ir mazāka par iztrūkumu, kas radies to mēnešu laikā, kad pakalpojums tika sniegts, un tādējādi nevar runāt par pārāk lielu kompensāciju. Komisija uzskata, ka, nepastāvot objektīviem līdzekļiem, lai noteiktu kompensācijas līmeni, piemērojot Padomes noteiktos obligātos nosacījumus, nav izslēgts, ka citas sabiedrības būtu varējušas piedāvāt šo pakalpojumu ar zemāku subsīdiju līmeni. |
(69) |
Komisija uzskata, ka trešais Altmark lietas sprieduma nosacījums konkrētajā gadījumā nav izpildīts. |
(70) |
Ceturtais nosacījums satur divus alternatīvus noteikumus:
|
(71) |
Ceturtā nosacījuma pirmais noteikums konkrētajā gadījumā nav izpildīts. Spānijas iestāžu īstenotā atlases procedūra neatbilst caurredzamības un objektivitātes kritērijiem, kas nepieciešami ikvienai publiskā piedāvājuma procedūrai, kā norādīts šā lēmuma 51. un 52. punktā, lai to uzskatītu par patiesu konkursu, un tādējādi nevar tikt uzskatīta par pietiekami caurredzamu, lai nodrošinātu “vismazākos izdevumus pašvaldībai”. |
(72) |
Šā lēmuma 70. apsvēruma b) apakšpunktā minētais ceturtā nosacījuma otrais noteikums šķiet principā piemērojams tikai tad, ja nepastāv pienākums izsludināt atklātu konkursu, nevis tad, ja pienākums pastāv, bet nav ticis ievērots. Tomēr, ja pieņem, ka konkrētajā gadījumā būtu jāpiemēro ceturtā nosacījuma otrais noteikums, Komisijai jāsecina, ka tas nav ticis ievērots. Kompensācija netika aprēķināta, balstoties uz “izmaksu analīzi, kādas būtu vidējam, labi pārvaldītam un ar transporta līdzekļiem adekvāti nodrošinātam uzņēmumam, lai atbilstu izvirzītajām sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas prasībām un veiktu šos pienākumus, ņemot vērā ar tiem saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgus ienākumus šo pienākumu izpildei”. Kā paskaidrots otrā noteikuma analīzē, iestādes nav veikušas nekādu iepriekšēju analīzi ne attiecībā uz izmaksām, ne arī attiecībā uz to saderību vai nesaderību ar šo standartu, bet aprobežojušās ar attiecīgā operatora reālo izmaksu kompensēšanu. Spānijas iestādes nav sniegušas datus, kas ļautu Komisijai veikt šādu pārbaudi. Šādos apstākļos ir acīmredzams, ka arī ceturtais nosacījums, kas noteikts spriedumā Altmark lietā, nav izpildīts. |
(73) |
Līdz ar to Komisija konstatē, ka neviens no sprieduma Altmark lietā nosacījumiem konkrētajā gadījumā nav izpildīts. Vadoties no iepriekš minētā, šis pasākums rada priekšrocības saņēmējam. |
(74) |
Valsts atbalsta jēdziens Līguma terminos un tā, kā to interpretē Tiesa, atsaucas uz jebkādu priekšrocību, kas piešķirta tieši vai netieši ar valsts līdzekļu palīdzību vai veido papildu izdevumus valstij vai institūcijām, kas pilnvarotas vai izveidotas šim nolūkam. |
(75) |
Konkrētajā gadījumā līgums paredz, ka saņēmēja sabiedrība maksimāli saņems EUR 4 337 086,18 visā līguma darbības laikā, ko finansē Katalonijas autonomā novada pašvaldība un Heronas reģiona padome. Kā apstiprinājušas Spānijas iestādes, faktiski samaksātā atbalsta summa ir EUR 919 879,98. Tā kā minēto summu tiešā veidā piešķīra Spānijas iestādes, tad tas skaidri apliecina valsts līdzekļu klātbūtni. |
(76) |
Minētie pasākumi attiecas tikai uz vienu transporta nozari, proti, gaisa transportu, un tikai vienu aviolīniju Herona–Madride–Herona. |
(77) |
Līgums tika noslēgts tikai ar vienu aviosabiedrību. No informācijas, kas saņemta no Spānijas iestādēm, nav iespējams secināt, ka tādi paši pasākumi būtu piemērojami arī citām sabiedrībām, kuras varētu nolemt sniegt regulārus gaisa transporta pakalpojumus starp Madridi un Heronu. |
(78) |
Tādējādi minētais pasākums uzskatāms par selektīvu. |
(79) |
Lai konstatētu konkurences izkropļošanu, pietiek, ja valsts iejaukšanās mākslīgā veidā groza dažus kāda uzņēmuma ražošanas izmaksu elementus un nostiprina šā uzņēmuma pozīcijas salīdzinājumā ar citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā (14). Tiesa uzskata (15), ka nebūt nav izslēgts, ka valsts subsīdija, kas piešķirta kādam uzņēmumam, kurš sniedz tikai vietējos vai reģionālos transporta pakalpojumus un nesniedz transporta pakalpojumus ārpus savas izcelsmes valsts, tomēr var atstāt ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. Bez tam Tiesa arī uzsver, ka atbalsts var būt tāds, kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo konkurences nosacījumus, pat ja saņēmējs uzņēmums, konkurējot ar citu dalībvalstu uzņēmumiem, pats nepiedalās starpvalstu darbībās. Tik tiešām, kad dalībvalsts piešķir atbalstu kādam uzņēmumam, iekšējais piedāvājums tā var tikt uzturēts vai palielināts, un sekas var būt tādas, ka citu dalībvalstu uzņēmumu izredzes piedāvāt savus pakalpojumus šīs dalībvalsts tirgū samazinās (16). |
(80) |
Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (17) netiek piemērota transporta nozarei saskaņā ar tās trešo apsvērumu un 1. panta a) apakšpunktu. Saskaņā ar Tiesas praksi nepastāv slieksnis vai procentu līmenis, zem kura var uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nav ietekmēta. Atbalsta salīdzinoši mazais apmērs vai salīdzinoši nelielie saņēmēja uzņēmuma izmēri paši par sevi neizslēdz iespēju, ka konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm tiktu ietekmēta (18). |
(81) |
Konkrētajā gadījumā gaisa satiksmi starp Heronu un Madridi nodrošina divi operatori, no kuriem viens saņem valsts finansējumu, bet otrs valsts finansējumu nesaņem. |
(82) |
Ir tiesa, ka līgums satur punktu par līguma pirmstermiņa izbeigšanu, kas piemērojams gadījumā, ja cita aviosabiedrība bez valsts atbalsta un cita valsts finansējuma uzsāktu lidojumus starp Heronu un Madridi, kas atbilstu raksturlielumiem, kuri līdzīgi tā reisa raksturlielumiem, kurš ir līguma priekšmets, attiecībā uz lidmašīnas tipu, lidojumu biežumu, tarifiem un pakalpojuma periodu. |
(83) |
Tomēr, ja iespējamais konkurējošais operators sniedz pakalpojumus, kuri neatbilst iepriekš minētajiem raksturlielumiem (piemēram, izmantojot mazāku lidmašīnu), selektīvais raksturs būtu pat apstiprināts, jo divi operatori darbotos vienā maršrutā, viens – saņemot atbalstu, bet otrs – nē. Tiešām, prasītājs šajā lietā apkalpo aviolīniju Herona–Madride–Herona, nesaņemot valsts atbalstu. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no Spānijas iestādēm, prasītājs veic čarterreisu Herona–Madride–Herona, izmantojot lidmašīnas, kuru ietilpība ir mazāka par 20 sēdvietām, kas neatbilst līguma prasībām. |
(84) |
Bez tam šie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tie attiecas uz sabiedrību, kuras darbība transporta jomā, kas tiešā veidā skar tirdzniecību, sedz daļu no kopējā tirgus. Turklāt tie kropļo konkurenci šā tirgus iekšienē, jo vērsti tikai uz vienu uzņēmumu, kas atrodas konkurences apstākļos ar citu Kopienas aviosabiedrību, jo īpaši kopš gaisa transporta liberalizācijas trešās daļas (“trešā pakete”) stāšanās spēkā 1993. gada 1. janvārī. Šādos apstākļos Spānijas iestāžu īstenotā priekšrocību piešķiršana par labu Intermed ir atbalsts EK līguma 87. panta nozīmē. |
(85) |
Heronas reģiona padomes īstenotie pasākumi, lai veiktu un finansētu visas veicināšanas un reklāmas darbības, kuras attiecas uz šo aviolīniju, līguma spēkā esības laikā par maksimālo summu EUR 120 202, arī jāuzskata par valsts atbalstu. Šie pasākumi, kas finansēti no valsts līdzekļiem, paredzēti, lai sabiedrību informētu par jaunas gaisa satiksmes līnijas izveidošanu. |
(86) |
Tā kā ir izpildīti Līguma 87. panta 1. punkta nosacījumi, Komisijai jāsecina, ka runa ir par valsts atbalsta pasākumu, kurš jāizskata, lai pārbaudītu tā saderību ar Līguma nosacījumiem. |
(87) |
Komisija izsaka nožēlu, ka Spānija ir īstenojusi atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 2. punkta nosacījumus. |
(88) |
Pēc tam, kad noteikts, ka izskatāmajiem pasākumiem ir valsts atbalsta daba saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, un šādu novērtējumu apstiprinājušas Spānijas iestādes, Komisijai jāizskata, vai tie var tikt paziņoti par saderīgiem ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 2. un 3. punkta un Līguma 86. panta 2. punkta nozīmē. |
(89) |
Komisijai jānovērtē atbalsta saderība attiecībā uz Līguma 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru ar kopējo tirgu ir saderīgs sociāla rakstura atbalsts, kas piešķirts individuāliem patērētājiem, ar nosacījumu, ka atbalsts piešķirts bez diskriminācijas, kas būtu saistīta ar produktu izcelsmi. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par valsts atbalstu aviācijas nozarē atbalstam jābūt sociāla rakstura pasākumam, tas ir, tam principā jāattiecas tikai uz atsevišķām pasažieru kategorijām, kas izmanto šo maršrutu (bērni, invalīdi, maznodrošinātas personas). Tomēr, ja runa ir par maršrutu uz trūcīgu reģionu, īpaši uz salām, atbalsts varētu attiekties uz visiem reģiona iedzīvotājiem. Saskaņā ar to pašu paziņojumu atbalstam jātiek piešķirtam bez diskriminācijas attiecībā uz pakalpojumu izcelsmi, tas ir, attiecībā uz jebkuru Eiropas Ekonomikas zonas aviosabiedrību. Tas prasa arī, lai nevienai Kopienas aviosabiedrībai nebūtu nekādu šķēršļu pieejai attiecīgajam maršrutam. |
(90) |
Konkrētajā gadījumā atbalsts tiek maksāts tikai vienai aviosabiedrībai, kas apkalpo šo maršrutu, izslēdzot konkurējošo aviosabiedrību. Nešķiet, ka šā atbalsta juridiskais pamats ļautu citām aviosabiedrībām piekļūt atbalsta shēmai. Līdz ar to šis atbalsts neatbilst pirmajam no nepieciešamajiem nosacījumiem, proti nediskriminējošai attieksmei pret operatoriem. |
(91) |
Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe nav piemērojama, jo konkrētajā gadījumā runa nav par atbalstu, kas paredzēts, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi. |
(92) |
87. panta 3. punktā noteikts to atbalsta veidu saraksts, kurus var uzskatīt par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
(93) |
Lai saglabātu sekmīgu kopējā tirgus darbību, kā arī, ņemot vērā Līguma 3. panta g) apakšpunkta principus, atkāpes no 87. panta 1. punkta nosacījumiem, kā tās definētas 87. panta 3. punktā, ir objekts stingrai interpretācijai, izskatot atbalsta shēmu vai jebkuru individuālu pasākumu. Bez tam, ņemot vērā pieaugušo konkurenci sakarā ar gaisa transporta liberalizāciju, Komisijai jāievēro stingra valsts atbalsta kontroles politika, lai nepieļautu, ka tā izraisītais sekundārais efekts būtu pretējs sabiedrības interesēm.
|
(94) |
Tomēr šis atbalsts varētu tikt pielīdzināts atbalstam darbības uzsākšanai, kura analīze veikta 101. punktā. |
(95) |
Vienīgais Spānijas iestāžu piesauktais pamatojums attiecas uz Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu. Attiecībā uz to Komisija uzskata, ka, lai atbalstu pasludinātu par saderīgu, balstoties uz šo Līguma noteikumu, jāievēro divi nosacījumi – atbalsta nepieciešamība un proporcionalitāte. |
(96) |
Komisija uzskata par nepieciešamu atgādināt, ka Spānijas iestādes neapstrīd to, ka noteikumi, kas attiecas uz Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu, nav tikuši ievēroti. Šis apstāklis varētu nepārprotami norādīt, ka Spānijas iestādes neuzskatīja par nepieciešamu uzlikt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības šajā gaisa satiksmes maršrutā. Tas tika apstiprināts, kad Komisija jau bija uzsākusi administratīvo procedūru, jo pēc Katalonijas autonomā novada iestāžu 2002. gada 13. jūnija lūguma Spānijas kompetentās iestādes atteicās uzsākt procedūru par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu, “tā kā nav pietiekamu iemeslu, lai izmantotu minētās regulas 4. pantu” (20). Šajos apstākļos šķiet pretrunīgi, no vienas puses, uzturēt spēkā apgalvojumu, ka pakalpojums ir nepieciešams saskaņā ar Līguma 86. panta 2. punktu, un, no otras puses, uzskatīt, ka šis pakalpojums nav nepieciešams, lai piemērotu parasto tiesisko regulējumu, kas piemērojams sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām gaisa transporta nozarē. |
(97) |
Tā kā nav ievērota Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā noteiktā procedūra, tad nevar apstiprināt arī atbalsta proporcionalitāti. Spānijas iestādes uzskata, ka piešķirtās subsīdijas summa ir mazāka par iztrūkumu, kas radies to mēnešu laikā, kad pakalpojums tika sniegts, un, tādējādi, nevar runāt par pārāk lielu kompensāciju. Komisija neapstrīd to, ka atbalsta summa ir mazāka par pakalpojuma radīto iztrūkumu, taču tā uzskata, ka, nepastāvot objektīviem līdzekļiem, lai noteiktu kompensācijas līmeni, piemērojot Padomes noteiktos obligātos nosacījumus, nevar izslēgt, ka citas sabiedrības būtu varējušas piedāvāt šo pakalpojumu ar zemāku subsīdiju līmeni. |
(98) |
Saskaņā ar Tiesas praksi (21) jāuzsāk kopīga saderības izvērtēšanas procedūra, kad atsevišķi atbalsta nosacījumi nonāk pretrunā ar citiem EK līguma īpašajiem noteikumiem nekā šā līguma 87. un 88. pants un ir nesaraujami saistīti ar atbalsta objektu, tā ka nav iespējams tos izvērtēt atsevišķi vienu no otra. Tādā pieņēmumā šo citu noteikumu nosacījumi pievienojas saderības nosacījumiem, kas izriet no EK līguma 86. panta 2. punkta. Bez tam ir skaidrs, ka procedūra valsts atbalsta jomā nekad nevar beigties ar rezultātu, kas pretējs Līguma īpašajiem noteikumiem (22) vai Kopienas tiesību aktiem, kas pieņemti, balstoties uz šiem noteikumiem. |
(99) |
Konkrētajā gadījumā Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta procedūra ir nesaraujami saistīta ar atbalstu. Atbilstoši tiesu praksei nav iespējams pasludināt par saderīgu tādu atbalstu, kura piešķiršanas noteikumos nav ievērots Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pants. Bez tam Līguma 86. panta 2. punkta pēdējā teikumā ir arī papildu prasība: “tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm”. Komisija uzskata, ka tādā gadījumā kā šis tāda atbalsta atļaušana, kas piešķirts, pārkāpjot Regulu (EEK) Nr. 2408/92, kaitētu Kopienas interesēm. |
(100) |
Līdz ar to šis atbalsts nevar tikt pasludināts par saderīgu ar Līguma 86. panta 2. punktu. |
(101) |
Komisija 278. apsvērumā 2004. gada 12. februāra Lēmumā 2004/393/EK par priekšrocībām, ko Valonijas reģions un Briseles Dienvidu Šarleruā lidosta piešķīra sabiedrībai Ryanair, uzsākot darbību Šarleruā (23), uzskata, ka atbalsts, kas ļauj attīstīt un nodrošināt labāku ekspluatāciju reģionālās lidostas infrastruktūrām, kuras pašlaik netiek izmantotas pilnā mērā un rada izmaksas pašvaldībai, var būt Eiropas Kopienas interesēs un iekļauties kopējās transporta politikas mērķos. |
(102) |
Minētajā lēmumā Komisija uzskatīja, ka daži operatīvā atbalsta veidi, lai atvieglotu jaunu aviolīniju atvēršanu vai dažu lidojumu biežuma palielināšanu, var kalpot par nepieciešamu instrumentu mazo reģionālo lidostu attīstībai. Šīs lidostas tiešām var pārliecināt ieinteresētos uzņēmumus uzņemties risku investēt jaunos maršrutos. Tomēr, lai šādu atbalstu pasludinātu par saderīgu, balstoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nepieciešams katrā gadījumā noteikt, vai šis atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, salīdzinot ar izvirzīto mērķi, un vai tas neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu vispārējām interesēm. |
(103) |
Atbalsts darbībai reti kad var tikt pasludināts par saderīgu ar kopējo tirgu, jo tas parasti kropļo konkurences nosacījumus nozarēs, kurās tas piešķirts, tomēr nespējot sasniegt mērķus, kas izklāstīti Līguma īpašajos nosacījumos. Tiešām, neparedzot uzņēmumā nekādas tehniskas vai strukturālas izmaiņas un veicinot vienīgi tā komerciālo attīstību, atbalsts ļauj uzņēmumam piedāvāt tā klientiem tikai mākslīgi labvēlīgus nosacījumus un bez jebkāda pamatojuma palielināt tā tīros ienākumus. |
(104) |
Tomēr šis princips pieļauj zināmus izņēmumus, un Komisija reizēm ir paziņojusi, ka šis atbalsta veids ir saderīgs, ja ievēroti zināmi nosacījumi (24). |
(105) |
Lai šādu atbalstu paziņotu par saderīgu, balstoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ir jānosaka, vai konkrētajā gadījumā izmaksātais atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls izvirzītajam mērķim un vai tas neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu vispārējām interesēm. |
(106) |
Pirmais nosacījums, lai piešķirtu atbalstu darbības uzsākšanai, ir tāds, ka tam jāiekļaujas atbilstošā lidostas attīstības projektā un jāatspoguļo vēlme attīstīt infrastruktūru rentabilitāti, kas ne vienmēr ir peļņu nesošas. |
(107) |
Reģiona attīstības, tūrisma, vietējās ekonomikas vai reģiona tēla veicināšana būs tikai sekas šai atbilstošajai politikai, kas pirmām kārtām vērsta uz to, lai attīstītu ilglaicīgu lidostas darbību. |
(108) |
Reģionālās lidostas varētu arī būt risinājums vienai no transporta politikas problēmām – nozīmīgāko lidostu jaudu piesātināšanai (25). |
(109) |
Aplūkojamajā gadījumā nav nekādas informācijas, kas norādītu, ka citām sabiedrībām, kuras vēlētos uzsākt lidojumus starp Heronu un citām pilsētām, būtu bijis pieejams līdzīgs atbalsts. Komisija nav informēta par šāda lidostas darbības attīstības projekta pastāvēšanu. Spānijas iestādes aprobežojas ar to, ka informē, ka Heronas lidostā nebija neviena regulāra reisa līdz satiksmes nodibināšanai starp Heronu un Madridi. |
(110) |
Atbalsta nepieciešamības kritēriju Komisija ir definējusi lēmumā Ryanair lēmumā (26). Šajā ziņā atbalstam darbības uzsākšanai jābūt būtiski nepieciešamam lidostas attīstībai. Jābūt izpildītiem zināmiem nosacījumiem. |
(111) |
Pirmkārt, atbalsts, kas piešķirts aviosabiedrībām, var tikt piemērots tikai jaunu maršrutu atklāšanai vai jaunam lidojumu biežumam, kas izraisa pasažieru skaita pieaugumu, kuri izlido no reģionālās lidostas, un tādējādi tas sedz daļu no riska, ko uzņemas sabiedrība. |
(112) |
Otrkārt, atbalsts nav jāizmaksā, ja maršruts jau tiek ekspluatēts: risks, ko uzņemas sabiedrība, ir mazāks vai pat vispār nepastāvošs, un atbalsta nepieciešamība nav pamatota. Tādējādi, ja sabiedrība jau darbojas maršrutā, izlidojot no kādas lidostas, tā nevarēs saņemt valsts atbalstu. |
(113) |
Treškārt, atbalsts aviosabiedrībai nevar tikt izmaksāts arī jaunam maršrutam, ko tā sāktu ekspluatēt kā aizvietotāju pēc atteikšanās no iepriekšēja maršruta, kurā jau būtu izmantots atbalsts darbības uzsākšanai. Tā kā visi citi apstākļi ir līdzvērtīgi, tad lidostai no tā nebūtu nekāda pozitīva efekta saistībā ar tajā uzņemto pasažieru skaitu. Bez tam atbalsts nevar tikt piešķirts maršrutam, kurā sabiedrība uzsāktu darbību, aizstājot citu maršrutu, ko tā agrāk apkalpoja no citas lidostas, kura atrodas tajā pašā ekonomiskās piesaistes vai iedzīvotāju zonā. Tiešām Komisija uzskata par būtisku, lai atbalsts darbības uzsākšanai neradītu pārmērīgas subsīdijas, piemēram, veicot šādu maršrutu delokalizāciju, tiklīdz saņemts maksimālais atbalsts. Šāda prakse tiešām būtu pretēja mērķiem, kādi ir atbalstam darbības uzsākšanai, proti, attiecīgās lidostas attīstībai atbilstoši vispārējām interesēm. |
(114) |
Ceturtkārt, atbalsts nevar būt paredzēts, lai palīdzētu jaunpienācējam atklāt jau atklātus maršrutus un uzsākt tiešu konkurenci ar esošu operatoru, kurš jau ekspluatē šo maršrutu no lidostas. Lai sacenstos ar esošu operatoru, jaunpienācējam būs jārēķinās ar saviem paša spēkiem, nevis ar valsts atbalstu. |
(115) |
Kas attiecas uz pirmo, otro un ceturto nosacījumu, jāatgādina, ka līdz 2001. gada 28. oktobrim maršrutu Herona–Madride–Herona ekspluatēja cita sabiedrība, bet tad atteicās no tā, ņemot vērā, ka pakalpojums nebija rentabls. Brīdī, kad 2002. gada 26. martā tika noslēgts līgums starp kompetentajām valsts iestādēm un Intermed, neviens cits transporta operators maršrutu neekspluatēja. Tomēr dažas dienas vēlāk, 2002. gada 3. aprīlī, cits operators, Air Catalunya, uzsāka tā paša maršruta ekspluatāciju. Intermed uzsāka lidojumus 2002. gada 15. aprīlī. Tas apstāklis, ka abas sabiedrības sāka ekspluatēt maršrutu Herona–Madride–Herona ar 12 dienu starpību, neļauj skaidri un galīgi noteikt, vai Intermed sniegtais pakalpojums var tikt uzskatīts par jaunu maršrutu. |
(116) |
Konkrētajā gadījumā trešais nosacījums ir izpildīts, jo maršrutu Herona–Madride–Herona kā pirmā ekspluatēja Intermed. |
(117) |
Mārketinga un reklāmas izmaksas, kas sākumā jāuzņemas, lai iepazīstinātu ar maršrutu, uzskatāmas par nepieciešamām atkarībā no to mērķa – iepazīstināt publiku ar šādas aviolīnijas pastāvēšanu. |
(118) |
Atbalstam jābūt ar veicinošu ietekmi: tam jāļauj uzņēmumam attīstīt darbību, ko tas nebūtu uzsācis bez valsts atbalsta. Taču šai darbībai perspektīvā jābūt rentablai arī bez atbalsta. Tādēļ atbalstam, kas paredzēts jaunu maršrutu uzsākšanai vai lidojumu biežuma palielināšanai, jābūt ierobežotam laikā. Atbalsts kalpo jauna maršruta uzsākšanai, bet nevar mākslīgi uzturēt šo maršrutu: maršrutiem perspektīvā jābūt ekonomiski dzīvotspējīgiem. |
(119) |
Attiecībā uz atbalstu darbības uzsākšanai gaisa transporta jomā (27) Komisija uzskatīja, ka saprātīgs būtu piecu gadu maksimālais periods pēc katra maršruta atklāšanas, jo sevišķi Eiropas iekšējos maršrutos no viena galapunkta uz otru. |
(120) |
Konkrētajā gadījumā daļējs maršruta Herona–Madride finansējums, kā arī reklāmas pasākumi ir ierobežoti laikā (līguma bija spēkā trīs gadus), piemēram, līdz tam laikam, kad šis maršruts nostiprināsies un pats kļūs rentabls, vai tāpēc, ka cits operators bez valsts atbalsta un cits valsts finansējums īstenos starp Heronu un Madridi reisu, kura raksturlielumi ir analoģiski reisam, kas ir līguma objekts, jo īpaši, kas attiecas uz lidmašīnas tipu, lidojumu biežumu, tarifiem un pakalpojumu periodu. |
(121) |
Starp atbalstu un tā kontekstu jāizveido divējāda proporcionalitātes saikne. Pirmkārt, jāpastāv stingrai saiknei starp mērķi attīstīt lidostu ar pasažieru pārvadāšanas pieauguma palīdzību un aviosabiedrībai izmaksātā atbalsta līmeni. Tātad jāaprēķina atbalsta summa vienam pasažierim. Tādējādi aviosabiedrība, kura nevar lidostai nodrošināt pasažieru skaitu, kas nepieciešams tās attīstībai, netiks nepamatoti atbalstīta. Un otrādi, sabiedrība, kura īsteno mērķus, kas ļauj attīstīt lidostu, no tā gūs peļņu. |
(122) |
Otrā proporcionalitātes saikne jānovērtē starp atbalstu un izdevumiem, ko uzņemas atbalsta saņēmējs. Komisija atgādina, ka atbalsta intensitāte, ko Komisija ierobežo 50 % līmenī gadījumā, kad runa ir par atbalstu darbības uzsākšanai, netiek piemērota visām attiecīgās aviolīnijas funkcionālajām izmaksām, atskaitot peļņu.
|
(123) |
Atbalsta summai, kas piešķirta vienai aviosabiedrībai gaisa satiksmes pakalpojumu attīstībai, jābūt caurskatāmai, piemēram, aprēķinātai vienam iekāpjošam pasažierim, lai tā būtu viegli identificējama un tiktu identificēta. |
(124) |
Tas apstāklis, ka lidosta ir gatava piešķirt atbalstu, saņemot pretī kā kompensāciju ekonomiskus pakalpojumus, piemēram, jaunu maršrutu atklāšanu, jāpaziņo publiski tādā veidā, kas ļautu ieinteresētajām aviosabiedrībām pieteikties. Attiecīgajā gadījumā jāievēro noteikumi un principi, kas ir spēkā iepirkuma līgumu un koncesiju jomā. |
(125) |
Lidostai, kura vēlas veicināt gaisa satiksmes attīstību, jāizstrādā objektīvi kritēriji maksimālās summas un atbalsta ilguma aspektā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret aviosabiedrībām. |
(126) |
Dalībvalstu līmenī jāparedz pārsūdzēšanas kārtība, lai nodrošinātu to, ka atbalsta piešķiršanā nebūs nekādas diskriminācijas un ka konkrētā lidostā nevienai aviosabiedrībai netiks piešķirtas nepamatotas priekšrocības. |
(127) |
Sankciju mehānismi jāīsteno, ja aviosabiedrība neievēro saistības, kuras atbalsta izmaksas brīdī uzņēmusies attiecībā uz kādu lidostu. Atbalsta atgūšanas sistēma var ļaut lidostai pārliecināties, ka aviosabiedrība ievēros savas saistības. Konkrētajā gadījumā līgums tiešām satur atbalsta atgūšanas mehānismu gadījumā, ja Intermed neievērotu saistības. |
(128) |
Piešķirtais atbalsts principā nevar tikt apvienots ar citām subsīdijām, ko saņēmušas aviosabiedrības, ja runa ir par sociāla rakstura atbalstu vai sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, ja tās kvalificētas kā atbalsts. Atbilstoši augstākminētajiem proporcionalitātes noteikumiem, tas nevarēs tikt apvienots arī ar citu atbalstu par tām pašām izmaksām, tostarp ar atbalstu, kas izmaksāts citā valstī. Atbalsta kopsumma, ko piešķir jaunam maršrutam, nekad nedrīkst pārsniegt 50 % no darbības uzsākšanas izmaksām šajā maršrutā. |
(129) |
Lai saglabātu atbalsta veicinošo raksturu attiecībā uz darbības uzsākšanu aviolīnijās kā vienīgi reģionālo lidostu attīstības instrumentu, Komisija uzskata par nepieciešamu pārliecināties, ka šāds atbalsts nedos nekādas netiešas priekšrocības lielajām lidostām, kuras jau ir plaši atvērtas starptautiskajai satiksmei un konkurencei. Līdz ar to īpaša uzmanība jāpievērš attiecināmo izdevumu ierobežojumiem, kad šajā gadījumā aviolīnija savieno Heronu ar tādu nozīmīgu lidostu kā Madride. |
(130) |
Bez tam šādu atbalstu nevarēs piešķirt, ja piekļūšana maršrutam rezervēta tikai vienai aviosabiedrībai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantu un jo īpaši minētā panta 1. punkta d) apakšpunktu. |
(131) |
Konkrētajā gadījumā Intermed saviem maršrutiem no Heronas nesaņem subsīdijas kā sociālo palīdzību vai iepriekš minēto sabiedriskā pakalpojuma kompensāciju. Piekļuve maršrutam no Heronas, kurā darbojas Intermed, arī nav rezervēta tikai šim pārvadātājam saskaņā ar konkursa procedūru, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. pantā. |
(132) |
Komisija konstatē, ka atbalsts, ko Katalonijas autonomā novada pašvaldība, Heronas reģiona padome un Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kamera izmaksāja Intermed, atbilst zināmiem nosacījumiem, kas piemērojami atbalstam darbības uzsākšanai, kura mērķis ir veicināt gaisa satiksmi no reģionālajām lidostām, bet citi nosacījumi nav ievēroti, un tādējādi dažos gadījumos jāuzliek šie nosacījumi, lai būtu iespējama saderība. |
(133) |
Katalonijas autonomā novada pašvaldības, Heronas reģiona padomes un Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kameras piešķirtās dotācijas finansējuma veidā gaisa satiksmei starp Heronu un Madridi tiek uzskatītas par saderīgām ar kopējo tirgu kā atbalsts darbības uzsākšanai jaunās līnijās ar šādiem nosacījumiem.
|
(134) |
Gadījumā, ja šie nosacījumi netiks ievēroti, Spānijai būs jāatgūst viss attiecīgais atbalsts, kas minēts iepriekšējā apsvērumā. |
VI. SECINĀJUMI
Komisija konstatē, ka Spānija ir nelikumīgi piemērojusi atbalsta pasākumus par labu aviosabiedrībai Intermediación Aérea SL, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tomēr, ņemot vērā iegudījumu, kāds šim atbalstam var būt, lai uzsāktu jaunus gaisa transporta pakalpojumus un ilgtermiņā attīstītu reģionālo lidostu, daļa no šī atbalsta var tikt pasludināta par saderīgu ar kopējo tirgu ar nosacījumiem, kuri izklāstīti 133. apsvērumā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, ko piemērojusi Spānijas Karaliste par labu aviosabiedrībai Intermediación Aérea SL par summu EUR 919 879,98, no vienas puses, un EUR 120 202, no otras puses, tiek paziņots par saderīgu ar kopējo tirgu, balstoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts darbības uzsākšanai jaunos maršrutos ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem.
2. pants
1. Iemaksām jāiekļaujas Heronas lidostas attīstības programmā.
2. Visām iemaksām jābūt ar ierobežotu ilgumu. Šis ilgums nepārsniedz maksimālo piecu gadu periodu pēc attiecīgās līnijas atklāšanas.
3. Šīs iemaksas nevar tikt izmaksātas, ja atbalsts paredzēts, lai palīdzētu jaunpienācējam atklāt jau atklātus maršrutus un uzsākt tiešu konkurenci ar esošu operatoru, kurš jau ekspluatē šo maršrutu no Heronas lidostas ar līdzīgiem nosacījumiem.
4. Iemaksām jābūt pamatotām ar attīstības plānu, ko attiecīgajam maršrutam izstrādājusi Intermed un iepriekš apstiprinājušas kompetentās iestādes. Šajā plānā tiks precizēti radušies un attaisnotie izdevumi, kuriem tieši jāattiecas uz maršruta veicināšanu ar mērķi padarīt to dzīvotspējīgu arī bez atbalsta pēc līguma izbeigšanas starp Katalonijas autonomā novada pašvaldību, Heronas reģiona padomi, Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kameru un Intermed.
5. Attaisnotajiem izdevumiem, kas tieši saistīti ar darbības uzsākšanu, jāatbilst šādiem nosacījumiem:
a) |
jāsedz darbības uzsākšanas papildu izmaksas, ko aviosabiedrībai nebūtu bijis jāuzņemas, ja tā jau būtu pilnībā darbojusies, un kam nepieciešama valsts piedalīšanās, lai dalītu pastāvošo konkurētnespējas risku darbības uzsākšanas periodā; |
b) |
un pretēji, nav jāsedz regulārie darbības izdevumi, tādi kā lidmašīnu noma vai amortizācija, degviela, apkalpju algas vai ēdināšanas pakalpojumu izmaksas. |
Kompetentās iestādes nepieciešamības gadījumā lūgs neatkarīga revidenta palīdzību šajā uzdevumā.
6. Atbalsta kopsumma, ko piešķir jaunam maršrutam, nekad nedrīkst pārsniegt 50 % no darbības uzsākšanas un reklāmas izmaksām šajā maršrutā. Tāpat arī veiktās iemaksas nevar pārsniegt 50 % faktisko izmaksu šajā maršrutā.
7. Intermed jāatmaksā Katalonijas autonomā novada pašvaldības, Heronas reģiona padomes un Heronas Tirdzniecības un rūpniecības kameras veiktās iemaksas, kuras līgumā paredzētā darbības uzsākšanas perioda beigās pārsniegušas tādējādi noteiktos kritērijus.
8. Spānija īsteno nediskriminējošu un caurredzamu atbalsta shēmu, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret aviosabiedrībām, kuras vēlas attīstīt jaunas aviolīnijas no Heronas lidostas, atbilstoši šajā lēmumā noteiktajiem objektīvajiem kritērijiem.
3. pants
1. Spānijas Karaliste veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no atbalsta saņēmēja 2. pantā minēto atbalstu, kurš nav saderīgs ar kopējo tirgu un nelikumīgi nodots tā rīcībā.
2. Atgūšana notiek bez kavēšanās saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām ar nosacījumu, ka tās ļauj nekavējoties un efektīvi īstenot šo lēmumu. Atgūstamais atbalsts ietver procentus, sākot no dienas, kad tas nodots saņēmēja rīcībā, līdz atgūšanas dienai. Procentus aprēķina, balstoties uz atsauces likmi, kas izmantota, lai aprēķinātu subsīdiju ekvivalentu atbalstam reģionālā līmenī.
4. pants
Spānijas Karaliste divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veiks, lai īstenotu šo lēmumu.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.
Briselē, 2004. gada 20. oktobrī
Komisijas vārdā —
priekšsēdētāja vietniece
Loyola DE PALACIO
(1) OV C 32, 11.2.2003., 2. lpp.
(2) Sk. 1. piezīmi.
(3) Aeropuertos Españoles y Navegación Aérea tīmekļa vietne: www.aena.es, 2004. gada septembris.
(4) Sabiedrībai bija atļauja pašai veikt iekraušanas un izkraušanas darbus, ko tādējādi var uzskatīt par iekšējām izmaksām un iekļaut vispārējās izmaksās.
(5) OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).
(6) OV C 350, 10.12.1994., 5. lpp.
(7) Sākotnēji (divus mēnešus) Air Catalunya darbojās ar līgumreisu veikšanas atļauju, ko Civilās aviācijas ģenerāldirektorāts izsniedzis Dānijas sabiedrībai North Flying, un pēc tam ar licenci, kuras turētāja bija sabiedrība Oestavi.
(8) Sk. Lietu C-174/97, La Poste [1998] ECR I-1303. lpp.
(9) Sk. Lietu C-280/200, Altmark [2003] ECR I-7747. lpp.
(10) Sk. Pirmās instances tiesas 2003. gada 5. augusta spriedumu lietās P&O European Ferries T-116/01 un T-118/01 [2003], [ECR] 118. lpp., atzīmēts, ka “saskaņā ar Komisijas pastāvīgo praksi šādas atklāta konkursa procedūras pastāvēšana pirms dalībvalsts veikta iepirkuma parasti tiek uzskatīta par pietiekamu, lai uzskatītu, ka šī dalībvalsts necenšas kādam noteiktam uzņēmumam piešķirt priekšrocības (skatīt, jo īpaši, Komisijas paziņojuma par Kopienas kontroli pār valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.) 2.5. punktu, un šajā nozīmē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp.), 9. sadaļa)”.
(11) Skatīt 1985. gada 7. februāra spriedumu ADBHU Lietā 240/83, [ECR 1985] 531. lpp., 3. punkta pēdējais teikums un 18. punkts, un 2001. gada 22. novembra spriedumu Ferring Lietā C-53/00, [ECR 2001] I-9067. lpp., 27. punkts.
(12) Spriedums Altmark lietā, 87. un 88. punkts.
(13) Pirmās instances tiesas 2003. gada 5. augusta spriedums P&O European Ferries lietās T-116/01 un T-118/01, [2003 ECR] 118. lpp. Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.
(14) Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedums lietā Itālija pret Komisiju 173/73, [1974] ECR 709. lpp., un 1980. gada 17. septembra spriedums lietā Philip Morris 730/79, [1980] ECR 2671. lpp.
(15) Spriedums Altmark lietā, 77. līdz 82. punkts.
(16) Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā Itālija pret Komisiju, C-303/88, [1991] ECR I-1433. lpp., 27. punkts, 1988. gada 13. jūlija spriedums lietā Francija pret Komisiju, 102/87, [1988] ECR I-4067. lpp., 19. punkts, un 1991. gada 21. marta spriedums lietā Itālija pret Komisiju, C-305/89, [1991] CR I-1603. lpp., 26. punkts.
(17) OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.
(18) Spriedums Altmark lietā, 81. punkts; 1990. gada 21. marta spriedums lietā Beļģija pret Komisiju, “Tubemeuse” 142/87, [1990] ECR I-959. lpp., 43. punkts, un 1994. gada 14. septembra spriedums lietā Spānija pret Komisiju, C-278/92 līdz C-280/92, [1994] ECR I-4103. lpp., 42. punkts.
(19) Komisijas paziņojums par pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu reģionālā līmenī (OV C 74, 10.3.1998.). Atsauce uz šo reģionālo atbalstu dota arī pamatnostādņu par valsts atbalstu aviācijas nozarē 36. punktā. Skatīt arī 5. zemsvītras piezīmi.
(20) Spānijas iestāžu apsvērumi, kas nosūtīti ar 2003. gada 18. marta vēstuli, kas reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā 2003. gada 19. martā.
(21) 1977. gada 22. marta spriedums Iannelli lietā 74/76, [1977] ECR 557. lpp.
(22) 1993. gada 15. jūnija spriedums lietā C-225/91 Matra pret Komisiju, [1993] ECR I-3203. lpp.
(23) OV L 137, 30.4.2004., 1. lpp.
(24) Lēmums Ryanair lietā, 281. apsvērums.
(25) Lēmums Ryanair lietā, 287. līdz 296. apsvērums.
(26) Lēmums Ryanair lietā, 298. līdz 307. apsvērums.
(27) Lēmums Ryanair lietā, 312. līdz 314. apsvērums.
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/78 |
KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2005
(2005. gada 30. marts),
ko komiteja, kas dibināta saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu, pieņēmusi par grozījumu izdarīšanu 1. pielikuma 3. nodaļā
(2005/352/EK)
KOMITEJA,
ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu (Nolīgums), kurš parakstīts 1999. gada 21. jūnijā, un jo īpaši tā 10. panta 4. punkta e) apakšpunktu un 18. panta 2. punktu,
tā kā saskaņā ar EDI 2002. gada 27. marta Rīkojumu par rotaļlietu drošumu (RO 2002 1082), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 2. oktobrī (RO 2003 3733), Šveices Konfederācija grozīja normatīvos un administratīvos aktus par rotaļlietām atbilstoši Nolīguma 1. panta 2. punktam un Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
tā kā 1. pielikuma 3. nodaļa (“Rotaļlietas”) ir attiecīgi jāgroza,
tā kā atbilstoši 10. panta 4. punkta e) apakšpunktam un 18. panta 2. punktam komiteja var grozīt šā nolīguma 1. pielikumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1) |
Nolīguma 1. pielikuma 1. iedaļas 3. nodaļu (“Rotaļlietas”) groza saskaņā ar šim lēmumam pievienotajā A pielikumā minētajiem noteikumiem. |
2) |
Šo lēmumu sagatavo divos eksemplāros, un to paraksta priekšsēdētāja vietnieki vai citas personas, kas pilnvarotas rīkoties pušu uzdevumā. Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad saņemts pēdējais paraksts. |
Parakstīts Bernē, 2005. gada 30. martā
Šveices Konfederācijas vārdā —
Heinz HERTIG
Parakstīts Briselē, 2005. gada 23. martā
Eiropas Kopienas vārdā —
Joanna KIOUSSI
PIELIKUMS
NOLĪGUMA GROZĪJUMI
I pielikuma (“Produktu nozares”) 3. nodaļas (“Rotaļlietas”) I iedaļā (“Tiesību akti, normatīvie un administratīvie noteikumi”) tekstu “1. panta 1. punkta noteikumi” svītro un aizstāj ar tekstu “1. panta 2. punkta noteikumi”.
I pielikuma (“Produktu nozares”) 3. nodaļas (“Rotaļlietas”) I iedaļā sarakstā ar virsrakstu “Šveice” Šveices norādes par tiesību aktiem ir jāsvītro un jāaizstāj ar sekojošu sarakstu:
|
“1992. gada 9. oktobra Federālais likums par pārtikas produktiem un precēm (RO 1995 1469), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 21. martā (RO 2003 4803) |
|
1995. gada 1. marta Rīkojums par precēm (RO 1995 1643), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 15. decembrī (RO 2004 1111) |
|
2002. gada 27. marta EDI Rīkojums par rotaļlietu drošumu (RO 2002 1082), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 2. oktobrī (RO 2003 3733)”. |
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/80 |
Informācija attiecībā uz nolīguma stāšanos spēkā starp Eiropas Kopienu un Ķīnas Tautas Republikas valdību par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās
Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ķīnas Tautas Republikas valdību par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās (1) stājās spēkā ar 2005. gada 1. aprīli, ja līdz 2005. gada 17. martam ir pabeigtas nolīguma 22. pantā noteiktās procedūras.
(1) OV L 375, 23.12.2004., 20. lpp.
Labojums
30.4.2005 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 110/81 |
Labojums Komisijas Regulas (EK) Nr. 663/2005 (2005. gada 28. aprīļa), pielikumam, ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums
( Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 108, 2005. gada 29. aprīlis )
27. lappusē pielikumu aizstāj ar šo pielikumu:
“PIELIKUMS
kompensāciju likmes, ko no 2005. gada 29. aprīļa piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)
(EUR par 100 kg) |
|||
KN kods |
Produktu apraksts (2) |
Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
|
Kompensācijas, nosakot iepriekš |
Citos gadījumos |
||
1001 10 00 |
Cietie kvieši: |
|
|
– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm |
— |
— |
|
– citos gadījumos |
— |
— |
|
1001 90 99 |
Parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums: |
|
|
– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm |
— |
— |
|
– citos gadījumos: |
|
|
|
– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) |
— |
— |
|
– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
— |
— |
|
– – citos gadījumos |
— |
— |
|
1002 00 00 |
Rudzi |
— |
— |
1003 00 90 |
Mieži |
|
|
– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
— |
— |
|
– citos gadījumos |
— |
— |
|
1004 00 00 |
Auzas |
— |
— |
1005 90 00 |
Kukurūza šādos veidos: |
|
|
– ciete: |
|
|
|
– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) |
4,139 |
4,139 |
|
– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
1,178 |
1,178 |
|
– – citos gadījumos |
4,139 |
4,139 |
|
– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) |
|
|
|
– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) |
3,104 |
3,104 |
|
– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
0,884 |
0,884 |
|
– – citos gadījumos |
3,104 |
3,104 |
|
– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
1,178 |
1,178 |
|
– citā veidā (tostarp nepārstrādāts) |
4,139 |
4,139 |
|
Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: |
|
|
|
– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 4. panta 5. punkts (3) |
3,800 |
4,139 |
|
– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) |
1,178 |
1,178 |
|
– citos gadījumos |
4,139 |
4,139 |
|
ex 1006 30 |
Pilnīgi slīpēti rīsi: |
|
|
– apaļgraudu |
— |
— |
|
– vidējgraudu |
— |
— |
|
– garengraudu |
— |
— |
|
1006 40 00 |
Šķeltie rīsi |
— |
— |
1007 00 90 |
Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai |
— |
— |
(1) Šajā pielikuma noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Bulgāriju no 2004. gada 1. oktobra, kā arī precēm, kas minétas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti no 2005. gada 1. februāra.
(2) Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1520/2000 E pielikumā (OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp.).
(3) Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.
(4) Preces, kas nosauktas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai minētas Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).
(5) Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.”