EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0624
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Measuring innovation output in Europe: towards a new indicator
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Inovacijų rezultatų skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Inovacijų rezultatų skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas
/* COM/2013/0624 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Inovacijų rezultatų skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas /* COM/2013/0624 final */
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS
PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ
KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Inovacijų rezultatų
skaičiavimas Europoje. Naujo rodiklio kūrimas (Tekstas svarbus EEE) 1. Įžanga Šiame komunikate pristatomas rodiklis, kuriuo būtų apskaičiuojama,
kiek pasiekta kuriant ir diegiant inovacijas. Formuojant faktiniais argumentais
grindžiamą politiką ypač svarbu tiksliai apskaičiuoti
inovacijų politikos poveikį. Be to, toks apskaičiavimas stiprina
viešojo veiksmo ir viešųjų lėšų naudojimo legitimumą. Šiandien Europa yra pasaulinės svarbos žinių centras.
Tačiau, nors jos mokslo bazė yra pasaulinės klasės, o
strateginių sektorių technologijos yra pirmaujančios, reikia
dėti pastangų, kad sudarius geresnes pamatines sąlygas,
ypač sparčiai besiplečiančioms novatoriškų
sektorių įmonėms, pagerėtų inovacijų pasiekimai
ES ir nacionaliniu lygmeniu. Siūlomas rodiklis politikos formuotojams taps argumentu kuriant ar
stiprinant veiksmus, kuriais būtų šalinamos kliūtys novatoriams
idėjas paversti produktais ir paslaugomis, kurias rinkoje galėtų
vainikuoti sėkmė. Geresni pasiekimai padės užtikrinti
pažangų augimą, numatytą strategijoje „Europa 2020“ ir jos
pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“[1]. Siūlomas rodiklis papildo Inovacijų sąjungos veiklos
rezultatų suvestinę (ISVRS)[2]
ir jo suvestinį inovacijų indeksą (angl. SII), kuriuo (naudojant
įvairiapusį 24 inovacijų rodiklių kompleksą,
įskaitant sąnaudas, tarpinius pasiekimus (angl. throughputs)
ir rezultatus) vertinama, kaip įvairios valstybių narių ir ES
stiprybės ir silpnybės lemia bendrus pasiekimus. Be to,
Inovacijų sąjungos konkurencingumo ataskaitoje kas dvejus metus taip
pat analizuojami inovacijų pasiekimai. Šiame komunikate aptariamu rodikliu vertinami tik inovacijų
rezultatai ir stebimas ribotas elementų (tarp jų – sparčiai
besiplečiančių įmonių įnašas gausinant darbo
vietų skaičių) kompleksas. Kadangi naujasis rodiklis ir ISVRS
vienas kitą papildo, planuojama siūlomo rodiklio rezultatus skelbti
kartu su ISVRS rezultatais. Europos Vadovų Taryba įgaliojo
Komisija parengti strategijos „Europa 2020“ tikslams naudotiną
rodiklį, kuris papildytų MTTP intensyvumo planinį tikslą[3], atsižvelgiant į
„Inovacijų sąjungos“ reikalavimą Komisijai „imtis
veiksmų, būtinų naujam rodikliui, kuriuo vertinama sparčiai
augančioms įmonėms tenkanti ekonomikos dalis, sukurti“.
2013 m. kovo mėn. valstybių ir vyriausybių vadovai
paprašė, kad 2013 m. spalio mėn. būtų diskutuojama
apie inovacijas, ir pakvietė Komisiją parengti rodiklį.[4] 2010 m. buvo suburtas Aukšto lygio
pirmaujančiųjų novatorių ir ekonomistų, kurie
turėjo patarti Komisijai rodiklio formulavimo klausimais, apskritasis
stalas.[5] Jie patarė Komisijai, kad Eurostatas imtų rinktis duomenis
apie sparčiai besiplečiančias įmones novatoriškuose sektoriuose.
Tuo pačiu metu pradėta bendradarbiauti su EBPO siekiant parengti
sektorinius inovacijų koeficientus. 2012 m. spalio, gruodžio ir
2013 m. liepos mėn. seminaruose diskutuota su valstybėmis
narėmis dėl rodiklio apimties ir apibrėžties. Šiame komunikate
pristatomas rodiklis (2 skirsnis), jo rengimo kriterijai ir duomenys (3
skirsnis) ir atlikta patikimumo analizė (4 skirsnis). Prie jo pridedamas
tarnybų darbinis dokumentas. 2. Inovacijų
rezultatų skaičiavimas Inovacijų rezultatai apima daug
aspektų ir skiriasi priklausomai nuo sektoriaus. Norint juos
apskaičiuoti reikia kiekybiškai įvertinti, kiek naujų
produktų ir paslaugų kūrimo idėjos, kylančios iš
novatoriškų sektorių, atneša ekonominės pridėtinės
vertės ir kiek jos pajėgios pasiekti rinką. Todėl jie gali būti nustatyti
daugiau nei viena priemone. Išnagrinėjusi platų galimų
variantų spektrą Komisija pasirinko ISVRS rodiklius, sugrupuotus
į tris komponentus (patentai, užimtumas žinioms imlioje veikloje (angl. KIA)
ir žinioms imlių prekių ir paslaugų konkurencingumas), ir
naują priemonę (užimtumas sparčiai besiplečiančiose
novatoriškų sektorių įmonėse)[6]. Patentų
komponente atsižvelgiama į išradimus, kuriems panaudotos investavus į
MTTP ir inovacijas gautos žinios, galinčios būti panaudotos kuriant sėkmingas
technologijas. Panašiai ir kvalifikuotų darbuotojų užimtumo rodikliai
žinioms imlioje veikloje ir sparčiai besiplečiančiose
įmonėse parodo, kad ūkis orientuojasi į inovacijų
pridėtinę vertę turinčių prekių gamybą ir
tokių paslaugų kūrimą. Pagaliau, su tokiomis prekėmis
susiję prekybos srautai parodo, kiek jos pajėgios pasiekti pasaulines
rinkas[7]. 2.1. Inovacijų rodiklio
komponentai Pirmasis komponentas – tai technologinės inovacijos,
apskaičiuojamos patentais kaip svarbiausiu MTTP ir inovacijų proceso
rezultatu, parodančiu ekonomikos pajėgumą žinias paversti
technologijomis. Todėl intelektinės nuosavybės teisių (INT)
sistemą tobulinanti ir jas atpiginanti politika padeda įmonėms
pasiekti augimą naudojantis savo inovacijų vaisiais. Tokios
priemonės kaip prieigos prie INT portfelių profesionalumo didinimas
ir pelno iš patento mokestinės lengvatos gali padėti suintensyvinti
novatorišką verslo dinamiką.[8] Pasirinktajam komponentui (ISVRS rodiklis 2.3.1) naudojamas patento
paraiškų skaičius vienam milijardui BVP. Skaitiklis yra
tarptautiniame etape pateiktų paraiškų, kuriose Europos patentų
biuras nurodomas kaip nurodytoji įstaiga pagal Patentinės
kooperacijos sutartį, skaičius. Vardiklis yra BVP euro valiuta pagrįstais
perkamosios galios paritetais. Gali atsirasti būdinga paklaida
valstybių, kurios daugiau naudojasi tarptautiniais, o ne nacionaliniais
patentais, naudai. Todėl buvo testuota alternatyvi statistika, tokia kaip
EBPO patentų duomenų bazės trejybinių patentų
statistika. Antruoju komponentu skaičiuojama, kaip itin aukštos kvalifikacijos
darbo jėga papildo šalies ekonominę struktūrą.
Europos užduotis – investuoti į žmones, nes švietimas ir profesinis
mokymas suteikia darbuotojams įgūdžius, padėsiančius kurti
inovacijas. Šiuo komponentu fiksuojama šalies struktūrinis orientavimas
į žinioms imlią veiklą, apskaičiuojant žmonių, kurie
įdarbinti žinioms imliai veiklai verslo šakose, kuriose bent
trečdalis darbuotojų turi aukštesnio išsilavinimo diplomą,
skaičiaus proporciją su visų tos šalies darbuotojų
skaičiumi. Tai ISVRS rodiklis 3.2.1. Trečiasis
komponentas – žinioms imlių prekių ir paslaugų
konkurencingumas. Sklandžiai veikiančiame ūkyje tai atspindi iš
inovacijų kylantį jo gebėjimą eksportuoti novatoriškus
produktus ir paslaugas ir dalyvauti pasaulinėse vertės
grandinėse. Konkurencingumo stiprinimo priemonės ir inovacijų
strategijos viena kitą palaikydamos didina užimtumo, eksporto dalies ir
apyvartos augimą įmonių lygmeniu. Komponentas lygiomis dalimis
jungia aukštųjų technologijų ir vidutinio technologinio
sudėtingumo produktų lyginamąjį svorį visame prekybos
balanse ir žinioms imlių paslaugų dalį visame paslaugų
eksporte (ISVRS rodikliai 3.2.2 ir 3.2.3). O paskutiniu
komponentu apskaičiuojamas užimtumas sparčiai
besiplečiančiose novatoriškų sektorių įmonėse.
Tų įmonių plėtros palaikymas yra neatsiejama modernios
mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos dalis. Tyrimai rodo, kad
augimas nepaprastai priklauso nuo sparčiai besiplečiančių
įmonių, kurios sukuria neproporcingai didelę dalį
naujų darbo vietų ir gali prisidėti prie didesnio investavimo
į inovacijas ekonominio sulėtėjimo laikotarpiais[9]. Todėl keletas
valstybių narių stipriai remia sparčiai
besiplečiančių įmonių galimybes gauti
finansavimą, įskaitant novatoriškiems projektams ir parengiamojo, veiklos
pradžios ir ankstyvojo augimo etapų rizikos kapitalui. Sektoriams būdingi inovacijų koeficientai, atspindintys
sektorinio novatoriškumo laipsnį, pagrįstą tretinį
išsilavinimą turinčių asmenų nuošimčiais (žinioms
imlios veiklos skaičiai), ir tuo, kaip sektoriui priklausančios
įmonės laiko save novatoriškomis (Bendrijos inovacijų tyrimo
skaičiai), yra naudojami kaip priemonė novatoriškoms
įmonėms išskirti. Užimtumo duomenys gauti iš ad hoc verslo
registrų rinkinių, kuriuos 2011 ir 2012 m. sudarė Eurostatas.
Sparčiai besiplečiančios įmonės yra tos, kuriose yra
10 ar daugiau darbuotojų, o trejus metus vidutinis darbuotojų
skaičiaus augimas yra daugiau nei 10 % kasmet. Šiuo komponentu
siūloma užpildyti ISVRS vietą (3.1.3 „Sparčiai
besiplečiančios inovacinės įmonės“), kuri buvo
numatyta rodikliui, atspindinčiam sparčiai
besiplečiančių įmonių įnašą dinamizuojant
rinką, kaip numatyta „Inovacijų sąjungoje“. Taigi jis
galėtų būti 25-tuoju suvestinės rodikliu. 2.2. Šalių pasiekimai 1 paveikslėlyje nurodyti inovacijų
pasiekimų valstybėse narėse ir tarptautinėse
partnerėse skaičiai 2010 ir 2011 m. Vidurkis susijęs su
ES-27, nes 2013 m. ISVRS buvo paskelbta iki Kroatijos įstojimo.
Nepaprastai svarbu suformuoti laiko eilutes, pagrįstas ilgesniais
stebėjimo laikotarpiais ir labiau suderintais atskaitos metais; jos taps
prieinamos per vidutinės trukmės laikotarpį. Rezultatus ir jų reikšmę politikai
iliustruoja tarnybų darbinio dokumento 1 lentelėje kaip pavyzdžiai
išskirtos 4 valstybės: Švedija (pirmūnė), Prancūzija (rodanti
gerus rezultatus), Italija (vidutiniokė) ir Bulgarija (menka novatorė).[10] Toje lentelėje pateikti
visų komponentų ir valstybių rezultatus vaizduojantys
spinduliniai grafikai. Kartu su tais rezultatais bus pateikiami išsamūs
šalių vertinimo profiliai. 1 pav. Inovacijų rezultatus apskaičiuojantis
sudėtinis rodiklis Šalių
skaičiai 2011 m. (raudoni stulpeliai) ir 2010 m. (kryželiai);
2010 m. ES vidurkiu laikomas 100 2011 m.
komponentai atspindi padėtį 2009 m. (Patentinės
kooperacijos sutarties patentai), 2010 m. (užimtumas sparčiai
besiplečiančiose novatoriškų sektorių įmonėse) ar
2011 m. (žinioms imli veikla, žinioms imlių prekių ir
paslaugų konkurencingumas. 2010 m. jie pagrįsti 2008 m.
(Patentinės kooperacijos sutarties patentai), 2009 m. (užimtumas
sparčiai besiplečiančiose novatoriškų sektorių
įmonėse) ar 2010 m. (žinioms imli veikla, žinioms imlių
prekių ir paslaugų konkurencingumas) duomenimis. Šaltinis:Europos Komisija.
Iš viso, remiantis
valstybių duomenimis, 2011 m. buvo išskirtos 6 kategorijos pagal
pasiekimus. Švedija, Vokietija, Airija ir Liuksemburgas yra pasiekusios
daugiausiai: jų rezultatai viršija 120 ir visų keturių
komponentų vertės yra aukštos. Toliau rikiuojasi Danija, Suomija ir
Jungtinė Karalystė, kurios atrodo daug pasiekusios: jų
rezultatai svyruoja tarp 110 ir 120. Prancūzija, Belgija ir Nyderlandai
pasirodė gerai, o jų rodiklio vertės svyruoja nuo 100 iki 110;
iškart po jų stovi vidutiniokės Austrija, Vengrija, Slovėnija,
Italija ir Kipras (rezultatai nuo 90 iki 100). Kukliau (vertės nuo 80 iki
90) pasirodė Čekija, Ispanija, Estija, Graikija, Malta, Rumunija ir
Slovakija. O valstybės, kurių rezultatai nesiekia 80, laikomos mažai
pasiekusiomis. Tai Lenkija, Kroatija, Portugalija, Latvija, Lietuva ir
Bulgarija; dviejų pastarųjų rezultatai ypač kuklūs,
artimi 65, tai yra maždaug pusei geriausio rezultato. 3. Atrankos kriterijai Konstruojant
rodiklį atskaitos tašku pasirinkti tarptautiniai kokybės standartai,
kuriuos naudoja Eurostatas, EBPO ir TVF. 3.1. Keturi
taikyti principai Taikyti keturi principai pagal Eurostato
konceptualią sistemą. (1)
Politikos aktualumas. Orientuotasi
į paprastą ir intuityvią interpretaciją, kurioje
būtų apčiuopiamos ir tiesioginės sąsajos su
pamatuojamais faktais. Rodiklis sudaro sąlygas stebėti tokias
dimensijas kaip intelektinės nuosavybės teisių sąlygos,
žinioms imlių ir novatoriškų sektorių rinkai reikalingų
įgūdžių ugdymas, palankios terpės prekybai žinioms imliomis
prekėmis sukūrimas ir pamatinės sąlygos sparčiai
besiplečiančioms įmonėms. (2)
Duomenų kokybė. Esmine laikyta galimybė laiku gauti reprezentatyvias ir
patvirtintas laiko eilutes ir panaudoti visus prieinamus šaltinius. (3)
Tarptautinis prieinamumas ir tarpvalstybinis
palyginamumas. Čia siekta suformuoti rodiklio
pagrindą, kuris tiktų prasmingiems šalių palyginimams ir
lyginamiesiems indeksams. (4)
Patikimumas. Visame pasaulyje daug subjektų, įskaitant tarptautines
organizacijas, naudoja sudėtinius rodiklius. (5)
Jų konstrukcijai reikalingas toks pačiais
naujausiais duomenimis grindžiamas patvirtinimas ir patikimumo analizės[11], kad gautas vaizdas sudarytų galimybę atlikti
lyginamąsias analizes ir atitiktų politikos poreikius. Dėl duomenų ribotumo šiame etape
užtikrinti atitiktį 2 ir 3 kriterijams buvo galima tik iš dalies,
todėl jie lieka tolesnės analizės sritimis. Rodiklis priklauso
nuo trūkstamų verčių sąlyginio priskaičiavimo ir
tarptautinio palyginamumo, kuris atliekamas ketvirtajame rodiklio komponente
keturioms valstybėms narėms ir tarptautinėms partnerėms, po
to patikrinant jo patikimumą. 3.2. Būsimų
analizių sritys Siekiant patobulinti rodiklį ir užtikrinti, kad būtų
išnaudotas visas jo potencialas, nustatytos keturios sritys. Pirma, aprėpties požiūriu ir nuolat rengiant statistinę
informaciją reikia užtikrinti geresnius duomenis apie sparčiai
besiplečiančias novatoriškų sektorių įmones– rinkti
duomenis būtų įpareigota iš dalies pakeistu Komisijos reglamentu,
kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl
verslo struktūros statistikos ir kuris bus taikomas ir finansų
sektoriui. Šiame etape finansinės paslaugos neįtraukiamos, bet jos
yra svarbios dėl persmelkiamojo jų funkcijų pobūdžio ir
dėl poveikio ūkiui. Šių dokumentų gavimas taip pagerins rodiklio
atskaitos metų suderinimą. Antra, reikia analizuoti, kaip inovacijos koeficientus
apibrėžiantys duomenys gali būti pagerinti siekiant užtikrinti
didesnes ir ilgesnio laiko skirtingų sektorių stebėjimo grupes
ir kaip geriausiai būtų galima užfiksuoti intensyvumo variavimą
tarp šalių. To dalis būtų jautrumo analizė, taikoma
koeficientams, kuriems naudojami nauji duomenys iš kas dvejus metus vykdomo
Bendrijos inovacijų tyrimo ir kasmetinio Darbo jėgos tyrimo. Trečia, nagrinėti, ar ir kodėl: duomenys apie žinioms
imlių prekių ir paslaugų konkurencingumą gali būti
pagerinti; įgūdžių komponentas gali būti patobulintas taip,
kad geriausiai fiksuotų švietimo įnašą (ištiriant jo ryšius su
rodiklio rezultatu); būtų galima svarstyti kitus inovacijų
sėkmės rinkoje statistinius duomenis. Galiausiai, būtų galima išplėsti tarptautinę
dimensiją: plačiau rinkti duomenis apie sparčiai
besiplečiančias įmones ir dirbti drauge su EBPO, kad naudojantis
palyginamomis apklausomis trečiosiose šalyse būtų nustatomi
tarptautinės aprėpties inovacijų koeficientai. 4. Patikimumo analizė Stebint inovacijas tenka spręsti
uždavinį, susijusį su duomenų kokybe ir jų
įkomponavimu į bendrą priemonę. Todėl naudojant
kartotinį procesą buvo įvertinti koncepcinis ir statistinis
rodiklio nuoseklumas ir jo modeliavimo prielaidų poveikis: (1)
pagal aktualumą inovacijų politikai buvo
atrinkti galimi rodikliai, remiantis vertinimu literatūroje, ekspertų
nuomonėmis, aprėpiamų valstybių skaičiumi ir tinkamumu
laiko požiūriu; (2)
buvo naudojami vėliausiai paskelbti duomenys;
93 % duomenų apie visus komponentus buvo susiję su dvejais
metais; (3)
rodiklis sudarytas taikant subalansuotą
struktūrą: visi keturi jo komponentai laikyti vienodai svarbiais,
jų nominalieji svoriai pasirinkti kaip svertiniai koeficientai panašiai
kaip svarbiausiųjų tarptautinių indeksų, tokių kaip
Pasaulinio inovacijų indekso ir Aplinkosauginio veiksmingumo indekso,
sudarymo modeliuose; (4)
Galiausiai valstybių pasiektos vertės ir
reitingai buvo įvertinti siekiant patikrinti jų derėjimą su
turimais įrodymais, moksliniais tyrimais arba vyraujančia teorija. Modeliavimo prielaidos buvo patikrintos
trūkstamų duomenų priskaičiavimo, agregavimo formulių,
alternatyvių variantų visiems komponentams ir svertinės
reikšmės aspektais. Buvo paskaičiuoti reitingų ir atstumo iki
efektyvumo kontūro pasikliaujamieji intervalai. 5. Išvados Atsiliepiant į Europos Vadovų Tarybos raginimą, šiame
komunikate pristatomas inovacijų rezultatų rodiklis, paremtas
Komisijos pastangomis patobulinti jos argumentų kokybę, kad
būtų grindžiamas politikos formavimas ir vertinamas inovacijų
poveikis. Rodiklis sutelkia dėmesį į inovacijų rezultatus ir
taip papildo Inovacijų sąjungos veiklos rezultatų suvestinę
ir suvestinį inovacijų indeksą. Remiantis strategija „Europa 2020“ ir pavyzdine iniciatyva
„Inovacijų sąjunga“ rodiklis taps argumentu politikos formuotojams,
kuriantiems inovacijoms palankią aplinką. Jis sukonstruotas taikant tarptautinius kokybės standartus ir
naujausias statistines analizes. Vis dėlto Komisija nustatė keturias
sritis, kurias reikia patobulinti kad būtų galima išnaudoti visą
rodiklio potencialą; tarp tų sričių yra jo tarptautinio
palyginamumo plėtimas, jo duomenų apie sparčiai
besiplečiančias įmones gerinimas ir analizė, kaip
galėtų būti pagerintos inovacijų koeficientų
duomenų grupės. Rodiklis yra sudėtinis indeksas, kuriame kiekybiškai nusakomos
keturios inovacijų rezultatų dimensijos: patentai,
įgūdžiai, prekyba žinioms imliomis prekėmis ir paslaugomis,
užimtumas sparčiai besiplečiančiose įmonėse. Tarybų
darbiniame dokumente parodyti jo rezultatai ir poveikis politikai. [1] Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva
„Inovacijų sąjunga“, COM(2010) 546 galutinis, 2010 m. spalio
6 d. [2] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en-pdf.
[3] 2011 m. vasario 4 d. išvados (Tarybos
dokumentas EUCO 2/1/11 REV1) ir 2012 m. kovo 1–2 d. išvados (EUCO
4/2/12 REV2). [4] Europos Vadovų Taryba atkreipė
dėmesį į kitais metais vyksiančius debatus dėl
strategijos „Europa 2020“ ir pakvietė „tęsti parengiamąjį
darbą ir prioritetą teikti šiems klausimams: (…) b) inovacijos (2013
m. spalio mėn.)“, tikėdamasi, kad „Komisija tinkamu laiku iki
diskusijų pateiks (...) komunikatą „Inovacijų sąjungos
padėtis 2012 m.“, įskaitant bendrą inovacijų rodiklį“;
Tarybos dokumentas EUCO 23/13. [5] Aukšto lygio inovacijų apskaičiavimo
apskritojo stalo ataskaita, A. Mas-Colell (pirmininkas), 2010 m.
rugsėjo mėn. [6] Rodiklį išreiškiantį formulė yra
įtraukta į tarnybų darbinio dokumento 1 lygtį. [7] Buvo išnagrinėta galimybė kiekvieną iš
keturių papildomų rezultato tipo rodiklių panaudoti
Inovacijų sąjungos veiklos rezultatų suvestinėje. [8] „Inovacijų sąjungos padėtis 2012 m.
Spartėjantys pokyčiai“, COM(2013) 149 final, 2013 m. kovo
21 d.
[9] EBPO (2010 m.), „High-growth Enterprises: What
Governments Can Do to Make a Difference“. Archibugi, D et al. (2013) „Economic
crisis and innovation: is destruction prevailing over accumulation?“
Research Policy 42, 2. [10] Taip pat pateikiamos nuorodos į tarptautinių
partnerių, pavyzdžiui, JAV, pasiekimus, palyginti su ES. [11] Žr. http://composite-indicators.jrc.ec.europa.eu/