This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R2034
Commission Delegated Regulation (EU) 2020/2034 of 6 October 2020 supplementing Regulation (EU) No 376/2014 of the European Parliament and of the Council as regards the common European risk classification scheme (Text with EEA relevance)
A Bizottság (EU) 2020/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 6.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság (EU) 2020/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 6.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg)
C/2020/6763
HL L 416., 2020.12.11, p. 1–10
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2020.12.11. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 416/1 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2034 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2020. október 6.)
a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A Bizottság a tagállamokkal és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségével (a továbbiakban: Ügynökség) szoros együttműködésben, a légiközlekedés-biztonsági elemzői hálózaton keresztül kidolgozta az események biztonsági kockázat szerinti besorolásának módszerét, figyelembe véve, hogy annak összhangban kell állnia a már meglévő kockázatbesorolási rendszerekkel. A közös európai kockázatbesorolási rendszert (a továbbiakban: ERCS) 2017. május 15-ig dolgozták ki a 376/2014/EU rendelet 7. cikkének (5) bekezdésében meghatározott céldátumnak megfelelően. A közös európai kockázatbesorolási rendszert e rendeletben kell meghatározni. |
(2) |
A rendszernek támogatnia kell a tagállamok illetékes hatóságait és az Ügynökséget az események értékelésében, elsődleges célja továbbá, hogy összehangoltan azonosítsa és besorolja minden egyes repülésbiztonsági esemény kockázati szintjét. Nem célja, hogy meghatározza az esemény kimenetelét. |
(3) |
Az ERCS-nek ezenfelül lehetővé kell tennie, hogy azonosíthassák a nagy kockázatot jelentő eseményekre reagáló szükséges gyors intézkedéseket. A rendszernek egyaránt lehetővé kell tennie a fő kockázati területek összesített információk alapján történő azonosítását, valamint ezek kockázati szintjének azonosítását és összehasonlítását. |
(4) |
Az ERCS-nek elő kell segítenie, hogy az európai légiközlekedési rendszeren belül integrált és összehangolt megközelítés alakuljon ki a kockázatkezelésre vonatkozóan, és ezáltal lehetővé kell tennie a tagállamok illetékes hatóságai és az Ügynökség számára, hogy az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 6. cikkében említett Európai Légiközlekedés-biztonsági Terv részeként összehangolt módon összpontosítsanak a biztonság növelését célzó erőfeszítésekre. |
(5) |
Az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról szóló (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2020 és 2024 közötti naptári éveket magában foglaló harmadik referencia-időszak során évente nyomon követendő mutatókként határozza meg uniós szinten a repülésbiztonsági hatással bíró futópályasértések és a minimális elkülönítési távolság megsértésének mértékét. A rendeletet 2021. január l-jétől kell alkalmazni annak érdekében, hogy az ERCS alkalmazása igazodjon a harmadik referencia-időszak második éves nyomonkövetési időszakának kezdetéhez, és biztosított legyen az események összehangolt értékelése, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet rögzíti a közös európai kockázatbesorolási rendszert (ERCS), amely az egyes események biztonsági kockázatának meghatározására szolgál.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. |
„európai kockázatbesorolási rendszer” vagy „ERCS”: polgári légi közlekedési események jelentette kockázatok értékelésére biztonsági kockázati besorolás révén alkalmazott módszer; |
2. |
„ERCS-mátrix”: a 3. cikk (3) bekezdésében ismertetett változókat tartalmazó táblázat, amely a biztonsági kockázati besorolás szemléltetésére szolgál; |
3. |
„biztonsági kockázati besorolás”: egy esemény kockázati besorolásának eredménye, amely a 3. cikk (3) bekezdésében ismertetett változók értékeinek összesítésén alapul; |
4. |
„magas kockázatú terület”: olyan terület, amelyen egy légi jármű hatása számos sérülést, nagyszámú halálesetet vagy mindkettőt okozna az adott területen folytatott tevékenységek jellege miatt, például atomerőművek vagy vegyi üzemek; |
5. |
„lakott terület”: összefüggően vagy elszórtan elhelyezkedő épületeket magában foglaló, emberek által lakott terület, például város, település vagy falu; |
6. |
„maradandó sérülés”: olyan sérülés, amely a csökkent mozgásképesség vagy a csökkent kognitív vagy fizikai képesség tekintetében csökkenti egy személy életminőségét a mindennapi életben. |
3. cikk
A közös európai kockázatbesorolási rendszer
(1) Az ERCS-t a melléklet tartalmazza.
(2) Az ERCS egy esemény biztonsági kockázatára vonatkozik, nem pedig annak tényleges kimenetelére. Az egyes események értékelése során meg kell határozni, hogy az esemény nyomán mi lehetett volna a baleset lehető legrosszabb kimenetele, valamint azt, hogy az esemény milyen közel volt e legrosszabb baleseti kimenetelhez.
(3) Az európai kockázatbesorolási rendszer alapját az alábbi két változó alapján kialakított ERCS-mátrix képezi:
a) |
súlyosság: a baleset lehető legrosszabb kimenetelének azonosítása, amely akkor következett volna be, ha az értékelendő esemény balesethez vezetett volna; |
b) |
valószínűség: annak azonosítása, hogy az értékelendő esemény nyomán milyen valószínűséggel következik be a baleset a) pontban említett lehető legrosszabb kimenetele. |
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2020. október 6-án.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 122., 2014.4.24., 18. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).
(3) A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.).
MELLÉKLET
A közös európai kockázatbesorolási rendszer
A közös európai kockázatbesorolási rendszer (a továbbiakban: ERCS) az alábbi lépésekből áll:
|
1. LÉPÉS: A két változó értékének meghatározása: súlyosság és valószínűség. |
|
2. LÉPÉS: A biztonsági kockázat besorolása az ERCS-mátrixon belül a két változó meghatározott értéke alapján. |
1. LÉPÉS: A VÁLTOZÓK ÉRTÉKÉNEK MEGHATÁROZÁSA
1. A baleset potenciális kimenetelének súlyossága
1.1. Azonosítás
A baleset potenciális kimenetelének súlyosságát az alábbi két lépésben kell megállapítani:
a) |
az értékelendő esemény nyomán bekövetkező legvalószínűbb balesettípus (az úgynevezett fő kockázati terület) meghatározása; |
b) |
potenciális halálesetek kategóriájának meghatározása a légi jármű mérete és a lakott vagy magas kockázatú területek közelsége alapján. |
A fő kockázati területek a következők:
a) |
levegőben történő ütközés: légi járművek ütközése, miközben mindkét légi jármű a levegőben van; vagy légi jármű ütközése más levegőben szálló objektummal (a madarak és a vadon élő állatok kivételével); |
b) |
váratlan repülési helyzet: olyan nemkívánatos helyzet, amelyben a légi jármű az üzemelés során eltér a szokásosan tapasztalt paraméterektől, ami végső soron irányítatlan földnek ütközéshez vezethet; |
c) |
futópályán történő ütközés: egy légi jármű és egy másik objektum (más légi jármű, egyéb jármű stb.) vagy személy közötti ütközés, amely a repülőtér futópályáján vagy más kijelölt leszállási területen következik be. A madarakkal és a vadon élő állatokkal való ütközések nem tartoznak ide; |
d) |
futópálya-elhagyás: olyan esemény, amely során a légi jármű anélkül hagyja el a futópályát, a repülőtér műveleti területét vagy bármely más kijelölt leszállóhely leszállási felületét, hogy a levegőbe emelkedne. Idetartozik a forgószárnyú repülőgépek függőleges becsapódása vagy a légi járművek, hőlégballonok vagy léghajók függőleges fel- és leszállása; |
e) |
tűz, füst és túlnyomás-létesítés: olyan esemény, amely tűzzel, füsttel és füstgázokkal vagy túlnyomás kialakulásával jár, ami adott esetben összeegyeztethetetlen az emberi élettel. Idetartoznak a nem ütközés vagy rosszhiszemű cselekmények által előidézett, tűzzel, füsttel vagy füstgázokkal járó események, amelyek repülés közben vagy a földön a légi jármű bármely részét érintik; |
f) |
földön bekövetkezett káresemény: a légi járműben a futópályán vagy más kijelölt leszállási területen kívüli földi területen történő üzemeltetés során, valamint a karbantartás során bekövetkező káresemény; |
g) |
akadállyal történő, repülés közbeni ütközés: a levegőben lévő légi jármű és a földfelszínből kimagasló akadályok közötti ütközés. Ilyen akadályok közé tartoznak a magas épületek, fák, vezetékek, távíróvezetékek és antennák csakúgy, mint a kikötött objektumok; |
h) |
földnek ütközés: olyan esemény, amelynek során a levegőben lévő légi jármű földnek ütközik, és semmi sem utal arra, hogy a hajózó személyzet elveszítette volna a légi jármű feletti irányítást. Idetartoznak többek között azok az esetek, amikor a hajózó személyzetet vizuális érzéki csalódások vagy rossz látási viszonyok befolyásolják; |
i) |
egyéb sérülés: olyan halálos vagy nem halálos sérüléseket okozó esemény, amely nem tartozik semmilyen más fő kockázati területhez sem; |
j) |
biztonsági esemény: a polgári repülést veszélyeztető jogellenes beavatkozás. Idetartozik a felügyelethez, védelemhez, belépés- és hozzáférés-ellenőrzéshez, átvizsgáláshoz, biztonsági ellenőrzések végrehajtásához kapcsolódó minden esemény és jogsértés, valamint minden egyéb olyan cselekmény, amelynek célja légi jármű és vagyontárgyak rosszhiszemű vagy szándékos tönkretétele, a polgári légi közlekedést és annak létesítményeit veszélyeztető vagy ezek elleni jogellenes beavatkozást eredményező módon. A fizikai és a kiberbiztonsági események egyaránt idetartoznak. |
A potenciális haláleseteket a következőképpen kell kategorizálni:
a) |
több mint 100 lehetséges halálos áldozat – ha az értékelendő esemény megfelel az alábbiak valamelyikének:
|
b) |
20–100 lehetséges halálos áldozat – ha az értékelendő esemény megfelel az alábbiak valamelyikének:
|
c) |
2–19 lehetséges halálos áldozat – ha az értékelendő esemény megfelel az alábbiak valamelyikének:
|
d) |
1 lehetséges halálos áldozat – ha az értékelendő esemény megfelel az alábbiak valamelyikének:
|
e) |
0 lehetséges halálos áldozat – ha az értékelendő esemény csak személyi sérüléssel jár, függetlenül a könnyű és a súlyos sérülések számától, feltéve, hogy nincsenek halálos áldozatok. |
1.2. Meghatározás
A baleset súlyossága az alábbi súlyossági besorolások valamelyikébe tartozik:
— |
„A”: a baleset bekövetkezése valószínűtlen; |
— |
„E”: baleset, amely könnyű vagy súlyos (nem maradandó) sérüléssel vagy kisebb légijármű-károsodással jár; |
— |
„I”: baleset, amely egyetlen halálos áldozattal, maradandó sérüléssel vagy jelentős kárral jár; |
— |
„M”: súlyos baleset, amely korlátozott számú halálos áldozattal, maradandó sérüléssel vagy a légi jármű megsemmisülésével jár; |
— |
„S”: jelentős baleset, amely potenciálisan halálos áldozatokkal és sérülésekkel jár; |
— |
„X”: szélsőséges katasztrofális kimenetelű baleset, amely potenciálisan jelentős számú halálos áldozattal jár. |
A súlyossági besorolást a fő kockázati terület és a potenciális halálesetek alapján kell kiszámítani az alábbi táblázat szerint:
FŐ KOCKÁZATI TERÜLET |
KATEGÓRIA |
SÚLYOSSÁGI BESOROLÁS |
Levegőben történő ütközés |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
Váratlan repülési helyzet |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
Futópályán történő ütközés |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
0 lehetséges halálos áldozat |
E |
|
Futópálya-elhagyás |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
0 lehetséges halálos áldozat |
E |
|
Tűz, füst és túlnyomás-létesítés |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
Földön bekövetkezett káresemény |
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
0 lehetséges halálos áldozat |
E |
|
Akadállyal történő, repülés közbeni ütközés |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
Földnek ütközés |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
Egyéb sérülés |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
0 lehetséges halálos áldozat |
E |
|
Biztonsági esemény |
Több mint 100 lehetséges halálos áldozat |
X |
20–100 lehetséges halálos áldozat |
S |
|
2–19 lehetséges halálos áldozat |
M |
|
1 lehetséges halálos áldozat |
I |
|
0 lehetséges halálos áldozat |
E |
2. A baleset potenciális kimenetelének valószínűsége
A baleset lehető legrosszabb kimenetelének valószínűségét a 2.1. pontban meghatározott ERCS-akadálymodell használatával kell megállapítani.
2.1. ERCS-akadálymodell
Az ERCS-akadálymodell célja a biztonsági rendszer 2.1.1. pontban szereplő táblázat szerinti azon akadályok hatékonyságának (azaz számának és erősségének) értékelése, amelyek fennmaradtak a ténylegesen bekövetkező esemény és a baleset lehető legrosszabb kimenetele között. Végső soron az ERCS-akadálymodell határozza meg, hogy az értékelendő esemény mennyire állt közel a potenciális balesethez.
2.1.1. Akadályok
Az ERCS-akadálymodell 8 akadályt tartalmaz logikai sorrendbe rendezve és az alábbi táblázat szerint súlyozva:
Akadály száma |
Akadály |
Akadály súlyozása |
1. |
„Légi jármű, berendezés és infrastruktúra-tervezés”, amely magában foglalja a karbantartást és javítást, az üzemeltetési támogatást, valamint az esetlegesen balesethez vezető műszaki tényezőkkel kapcsolatos problémák megelőzését. |
5 |
2. |
„Taktikai tervezés”, amely magában foglalja a repülést vagy más üzemeltetési tevékenységet megelőző szervezési és egyéni tervezést, elősegítve a baleseteket okozó, illetve a balesetek bekövetkezéséhez hozzájáruló tényezők csökkentését. |
2 |
3. |
„Szabályozások, eljárások és folyamatok”, amelyek magukban foglalják a betartott hatékony, érthető és rendelkezésre álló szabályozásokat, eljárásokat és folyamatokat (az üzemeltetési akadályokra vonatkozó eljárások alkalmazásának kivételével). |
3 |
4. |
„Helyzetfelismerés és fellépés/cselekvés”, amely magában foglalja az üzemeltetési kockázatokkal szembeni emberi éberséget, biztosítva az üzemeltetési veszélyek azonosítását és a balesetek megelőzésére irányuló hatékony fellépést. |
2 |
5. |
„Figyelmeztető rendszerek működése és üzemeltetése”, amelyek megelőzhetik a baleseteket, célravezetőek, működőképesek, operatívak és betartják őket. |
3 |
6. |
„Potenciálisan balesethez vezető helyzet késedelmes megszüntetése” |
1 |
7. |
„Védelmek”, amelyek meghatározhatatlan akadályok vagy a történések véletlen alakulása révén mérsékelik egy bekövetkezett esemény kimenetelének súlyosságát vagy megelőzik az esemény kimenetelének súlyosbodását. |
1 |
8. |
„Kis energiájú esemény”, amely a „Védelmek” akadállyal megegyező besorolású, de csak a kis energiájú fő kockázati területeken (földön bekövetkezett káresemény, futópálya-elhagyás, sérülések). „Tárgytalan”: az összes többi fő kockázati terület esetében. |
1 |
2.1.2. Az akadályok hatékonysága
Az egyes akadályok hatékonyságát a következőképpen kell besorolni:
— |
„A balesetet elhárította”: ha az akadály segítségével sikerült megelőzni a baleset bekövetkeztét; |
— |
„Megállapítottan fennmaradt”: ha megállapítható, hogy az akadály fennmaradt az értékelendő esemény és a baleset potenciális kimenetele között; |
— |
„Feltételezhetően fennmaradt”: ha feltételezhető, hogy az akadály fennmaradt az értékelendő esemény és a baleset potenciális kimenetele között; |
— |
„Megállapítottan nem működött”: ha megállapítható, hogy az akadály nem működött; |
— |
„Feltételezhetően nem működött”: ha annak ellenére feltételezhető, hogy az akadály nem működött, hogy a megállapításhoz nem áll rendelkezésre elegendő információ vagy semmilyen információ; |
— |
„Tárgytalan”: ha az akadály az értékelendő esemény szempontjából nem releváns. |
2.1.3. Az akadályok értékelése
Az akadályokat két lépésben kell értékelni:
1. lépés: Annak azonosítása, hogy a 2.1.1. pontban szereplő táblázat szerinti akadályok (1–8.) közül melyek azok, amelyek elhárították, hogy az esemény nyomán bekövetkezzen a baleset potenciális kimenetele (ezeket „balesetet elhárító akadálynak” nevezzük).
2. lépés: A fennmaradó akadályok hatékonyságának megállapítása a 2.1.2. ponttal összhangban. A fennmaradó akadályok azok a 2.1.1. pontban szereplő táblázatban felsorolt akadályok, amelyek a balesetet elhárító akadály és a baleset potenciális kimenetele között helyezkednek el. A 2.1.1. pontban szereplő táblázatban felsorolt, a balesetet elhárító akadály előtt elhelyezkedő akadályok nem tekinthetők úgy, hogy hozzájárultak a baleset kimenetelének megelőzéséhez, következésképpen ezek az akadályok nem sorolhatók „A balesetet elhárította” vagy a „Fennmaradt” kategóriákba.
2.2. Számítás
A baleset potenciális kimenetelének valószínűsége a következő lépések eredményeként kapott számérték:
1. lépés: A 2.1.1. pontban szereplő táblázat szerinti összes, az értékelés alapján „A balesetet elhárította”, „Megállapítottan fennmaradt” vagy „Feltételezhetően fennmaradt” besorolású akadály súlyozásának (1–5) összege. A „Nem működött” és a „Tárgytalan” akadályokat nem lehet figyelembe venni a végleges besorolás kiszámítása során, mivel ezek nem előzhették volna meg a balesetet. Az akadályok súlyozásának így kapott összege egy 0 és 18 közötti számérték.
2. lépés: Az akadályok súlyozásának összege az alábbi táblázat szerinti, 0 és 9 közötti akadály-besorolásnak felel meg, felölelve az erős és a gyenge fennmaradó akadályok közötti teljes tartományt.
Az akadályok súlyozásának összege |
Megfelelő akadály-besorolás |
0 Nincs fennmaradó akadály. Bekövetkezett a baleset lehető legrosszabb kimenetele. |
0 |
1–2 |
1 |
3–4 |
2 |
5–6 |
3 |
7–8 |
4 |
9–10 |
5 |
11–12 |
6 |
13–14 |
7 |
15–16 |
8 |
17–18 |
9 |
2. LÉPÉS: A BIZTONSÁGI KOCKÁZAT BESOROLÁSA AZ ERCS-MÁRTIXON BELÜL
A biztonsági kockázati besorolás egy két karakterből álló érték, amelynek első tagja az esemény súlyosságának kiszámításával kapott alfabetikus értéknek (A-tól X-ig terjedő súlyossági besorolás), a második tagja pedig az esemény megfelelő értékének kiszámításával kapott számértéknek (0–9) felel meg.
A biztonsági kockázati besorolást be kell illeszteni az ERCS-mátrixba.
Az egyes biztonsági kockázati besorolásokhoz összesítési és elemzési célból egy számszerű ekvivalens érték tartozik, amelyhez az alábbiakban a „Számszerűsített egyenérték” pont fűz magyarázatot.
Az ERCS-mátrix az alábbiak szerint tükrözi a biztonsági kockázati besorolást és az azokhoz tartozó számértékeket:
Az eseményhez fűződő ajánlott fellépés sürgősségének megállapítását megkönnyítendő a biztonsági kockázati besoroláson felül az ERCS-mátrixban a következő három szín használható:
Szín |
ERCS-besorolás |
Értelmezés |
VÖRÖS |
X0, X1, X2, S0, S1, S2, M0, M1, I0 |
Magas kockázat. A legmagasabb kockázatú események. |
SÁRGA |
X3, X4, S3, S4, M2, M3, I1, I2, E0, E1 |
Fokozott kockázat. Közepes kockázatú események. |
ZÖLD |
X5–X9, S5–S9, M4–M9, I3–I9, E2–E9 |
Alacsony kockázatú események. |
A mátrix zöld rubrikái alacsonyabb kockázati értékeket tartalmaznak. Ezek a biztonsággal kapcsolatos események részletes elemzéshez szolgáltatnak adatokat, amelyek akár elszigetelten, akár más eseményekkel együtt növelhetik az ilyen események kockázati értékét.
Számszerűsített egyenérték
Az egyes ERCS-besorolásokhoz azoknak megfelelő, a kockázat mértékét jelző számszerűsített érték társul, amely megkönnyíti az ERCS-besorolással rendelkező, többször előforduló események összesítését és számszerű elemzését:
ERCS-besorolás |
X9 |
X8 |
X7 |
X6 |
X5 |
X4 |
X3 |
X2 |
X1 |
X0 |
Megfelelő számérték |
0,001 |
0,01 |
0,1 |
1 |
10 |
100 |
1000 |
10000 |
100000 |
1000000 |
ERCS-besorolás |
S9 |
S8 |
S7 |
S6 |
S5 |
S4 |
S3 |
S2 |
S1 |
S0 |
Megfelelő számérték |
0,0005 |
0,005 |
0,05 |
0,5 |
5 |
50 |
500 |
5000 |
50000 |
500000 |
ERCS-besorolás |
M9 |
M8 |
M7 |
M6 |
M5 |
M4 |
M3 |
M2 |
M1 |
M0 |
Megfelelő számérték |
0,0001 |
0,001 |
0,01 |
0,1 |
1 |
10 |
100 |
1000 |
10000 |
100000 |
ERCS-besorolás |
I9 |
I8 |
I7 |
I6 |
I5 |
I4 |
I3 |
I2 |
I1 |
I0 |
Megfelelő számérték |
0,00001 |
0,0001 |
0,001 |
0,01 |
0,1 |
1 |
10 |
100 |
1000 |
10000 |
ERCS-besorolás |
E9 |
E8 |
E7 |
E6 |
E5 |
E4 |
E3 |
E2 |
E1 |
E0 |
Megfelelő számérték |
0,000001 |
0,00001 |
0,0001 |
0,001 |
0,01 |
0,1 |
1 |
10 |
100 |
1000 |
A mátrixban a 10. oszlop és az A. sor egyaránt 0 értéket képvisel csakúgy, mint a megfelelő számérték.