Dit document is overgenomen van EUR-Lex
Document 52014PC0532
Proposal for a DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the mobilisation of the European Globalisation Adjustment Fund in accordance with Point 13 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (application EGF/2013/012 BE/Ford Genk from Belgium)
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2013/012 BE/Ford Genk, Belgia)
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2013/012 BE/Ford Genk, Belgia)
/* COM/2014/0532 final */
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (taotlus EGF/2013/012 BE/Ford Genk, Belgia) /* COM/2014/0532 final - 2014/ () */
SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1. Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fondist (EGF) rahalise toetuse saamise tingimused kuni
31. detsembrini 2013 esitatud avalduse alusel on sätestatud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ)
nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[1]. 2. 23. detsembril 2013
esitas Belgia taotluse EGF/2013/012 BE/Ford Genk, et saada fondist
rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Genkis asuvast koostetehasest
Ford-Werke GmbH[2]
(edaspidi „Ford Genk”) ja kümnest Ford Genki tarnijaettevõttest. Taotlusele
lisati täiendavat teavet kuni 12. juunini 2014. 3. Pärast taotluse läbivaatamist
jõudis komisjon kooskõlas EGFi määruse kohaldatavate sätetega järeldusele, et
tingimused rahalise toetuse saamiseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa
Fondist on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus: || EGF/2013/012 Ford Genk Liikmesriik: || Belgia Taotluse esitamise kuupäev: || 23.12.2013 Sekkumiskriteerium: || EGFi määruse artikli 2 punkt c Põhiettevõte: || Ford-Werke GmbH Tarnijate ja järgmise tasandi ettevõtjate arv: || 10 Vaatlusperiood: || 1.7.2013–1.11.2013 Toetust vajavatele töötajatele individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev: || 1.7.2013 Koondamiste arv vaatlusperioodil: || 469 Koondamiste arv enne ja pärast vaatlusperioodi: || 43 Koondamisi kokku: || 512 Eeldatav meetmetes osalejate arv: || 479 Individuaalsete teenuste eelarve: || 1 085 890 eurot Fondi toetuse rakendamise eelarve: || 56 000 eurot (4,9 % kogueelarvest) Kogueelarve: || 1 141 890 eurot Fondist taotletav rahaline toetus: || 570 945 eurot (50 % kogueelarvest) TAOTLUSE ANALÜÜS Seos koondamiste ja maailmakaubanduses
globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 4. Selleks et näidata seost
koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte
struktuurimuutuste vahel, väidavad Belgia ametiasutused, et sõiduautode
tootmise sektorit, milles Ford Genk tegutseb, on tabanud olulised majanduslikud
häired, seda eeskätt ELi turuosa olulise languse tõttu. 5. Belgia ametiasutuste esitatud
andmetel,[3]
nagu näidatud allpool esitatud joonisel, vähenes sõiduautode tootmine EL 27s
2007.–2012. aastal 17,10 miljonilt ühikult 14,61 miljoni ühikuni
(–14,6 %; aastane juurdekasv –3,1 %). Samal ajal suurenes sõiduautode
tootmine maailmas 53,05 miljonilt ühikult 63,07 miljoni ühikuni (+18,9 %; aastane juurdekasv +3,5 %). See on kaasa toonud EL 27
turuosa vähenemise sõiduautode tootmisel maailma mastaabis, mõõdetuna tootmise
mahuna: 32,2 %-lt 23,2 %ni (–28,2 %; aastane juurdekasv –6,4 %).
Võrdlusena suurenes samal ajal Hiina turuosa 12,0 %-lt 24,6 %ni
(+104,6 %; aastane juurdekasv +15,4 %), samas kui teiste peamiste
tootjate turuosa vähenes (Jaapan: −27,7 %/ aastane juurdekasv −6,3 %;
Lõuna-Korea: −5,9 %/ aastane juurdekasv −1,2 %; USA:
−12,0 %/ aastane juurdekasv − 2,5 %), aga üldiselt
siiski vähemal määral kui EL 27 puhul. Esitatud andmed tõendavad seega, et
ELi turuosa sõiduautode tootmisel maailma mastaabis väheneb kiiresti. ELi
turuosa sõiduautode tootmisel maailma mastaabis (maht) Allikas: OICA 6. ELi autotootmissektori
keerukas majanduslik olukord, mis on tingitud peamiselt uute sõiduautode müügi
pidevast vähenemisest ELis majanduskriisi tõttu ning osa tootjate struktuuriprobleemidest
mitmes liikmesriigis seoses liigse võimsusega, on kahjustanud kogu ELi
autotööstuse rahvusvahelist konkurentsivõimet. Nimetatud tegurite tõttu on
mitmed autotootjad ja nende tarnijad pidanud tehaseid sulgema ja ümber korraldama,
mistõttu on autotootmissektoris viimastel aastatel kaotatud palju töökohti.
Näiteks vähenes aastatel 2008–2013 autotootmissektoris töötavate inimeste arv
(NACE Revision 2 osa 29 „Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste
tootmine”) EL 27s ligikaudu 220 000 inimese võrra:
3,16 miljonilt 2,94 miljoni inimeseni (–7,0 %)[4]. 7. Alates Globaliseerumisega
Kohanemise Euroopa Fondi loomisest 2007. aastal on autotööstusega seoses
langetatud 17 korral otsus fondi vahendeid kasutada[5]. Eelmises kaheksas EGFi
otsuses[6]
on viidatud eeskätt ELi turuosa kahanemisele sõiduautode tootmisel. Koondamiste arv ja vastavus
artikli 2 punktis c esitatud kriteeriumidele 8. Taotluse aluseks on EGFi
määruse artikli 2 punktis c sätestatud sekkumiskriteeriumid, mille
alusel võib eriolukorras lugeda taotlust vastuvõetavaks isegi siis, kui EGFi
määruse artikli 2 punktides a ja b sätestatud tingimusi ei ole
täidetud, juhul kui koondamised toovad kaasa tõsiseid tagajärgi tööhõivele ja
kohalikule majandusele. 9. Kõnealune taotlus puudutab
469 koondamist neli kuud kestnud ajavahemikul 1. juulist
2013. aastal 1. novembrini 2013. aastal (sealhulgas
246 koondamist Ford Genkis ja 223 koondamist selle kaheksas
tarnijaettevõttes) ja 43 hiljem, ajavahemikul 1. novembrist
2013. aastal 23. detsembrini 2013. aastal toimunud koondamist
(sealhulgas 26 koondamist Ford Genkis ja 17 koondamist selle seitsmes
tarnijaettevõttes), kuid mis on seotud ühe ja sama kollektiivse
koondamismenetlusega. Enne ja pärast vaatlusperioodi toimunud koondamiste
koguarv 512 vastab esimesele koondamislainele Ford Genkis ja selle
tarnijaettevõtetes[7]
ning tööjõu vähendamisele Ford Genki tarnijaettevõtetes, mis on tingitud Fordi
tehase tegevuse kokkutõmbamisest ettevalmistusena selle sulgemiseks. Ettevõte || Koondamiste arv || Vaatlusperioodil || Pärast vaatlusperioodi || Kokku Ford Genk (Ford-Werke GmbH) || 246 || 26 || 272 BASF Coatings Services NV || 1 || 0 || 1 Belplas Industries BVBA || 0 || 1 || 1 FACIL Europe BVBA || 9 || 0 || 9 Henkel Industrieservice BVBA || 7 || 0 || 7 IAC Group BVBA || 46 || 4 || 50 Lear Corporation Belgium CVA || 33 || 5 || 38 Service Magazijn Limburg NV || 73 || 1 || 74 Syncreon Genk BVBA || 42 || 3 || 45 Transport Service NV || 0 || 2 || 2 Zender Industrie België NV || 12 || 1 || 13 Kokku || 469 || 43 || 512 10. Kõik koondamised on arvestatud
töölepingu tegeliku lõpetamise kuupäevast enne lepingu ettenähtud lõppu, nagu on
sätestatud EGFi määruse artikli 2 teise lõigu teises taandes (meetod
nr 2). 11. Taotlus vastab seega osaliselt
EGFi määruse artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumidele,
kuna see puudutab liikmesriigi ettevõttes nelja kuu jooksul toimunud
koondamisi, kuid ei vasta neile kriteeriumidele vaatlusperioodil toimunud
koondamiste minimaalse arvu osas, kuna koondamiste arv on väiksem kui 500. 12. Belgia ametiasutused väidavad,
et tegemist on eriolukorraga, sest ehkki kõnealuse esimese koondamislaine puhul
jääb vaatlusperioodil toimunud koondamiste arv alla 500 koondamise künnise,
siis on oodata veel kaht koondamislainet: 2014. aastal (ligikaudu
650 koondamist Ford Genkis ja selle tarnijaettevõtetes) ning tehase
sulgemisel 2014. aasta lõpul (ligikaudu 4 000 koondamist Ford
Genkis ja selle tarnijaettevõtetes), mille kohta võivad Belgia ametiasutused
esitada taotlused toetuse saamiseks EGFist. Seoses esimese koondamislainega,
ehkki 500 koondamise künnist ei ole ületatud, on Belgia ametiasutused
avaldanud soovi võtta võimalikult kiiresti kasutusele konkreetsed meetmed kõnealuse
esimese koondatute rühma heaks, et suurendada nende võimalusi leida uus töö
ning anda kõigile koondatud töötajatele samad võimalused. Ford Genki
sulgemisest tingitud otseste koondamiste eeldatav arv on väga suur (ligikaudu
4 340 koondamist Ford Genkis ja 2 820 koondamist selle
tarnijaettevõtetes, mis asuvad samas geograafilises piirkonnas). Belgia
ametiasutuste viidatud analüüside[8]
kohaselt avaldavad nimetatud koondamised olulist mõju tööhõivele ja kohalikule
majandusele. Selgitus koondamiste ettenägematuse
kohta 13. Belgia ametiasutused väidavad,
et Fordi tehase sulgemist Genkis ei olnud võimalik ette näha.
Septembris 2010 sõlmisid Fordi juhatus ja Fordi Genki tehases esindatud
ametiühingud kokkuleppe investeerimiskohustuste kohta aastatel 2010–2014, mille
kohaselt nõustus Fordi juhatus säilitama kolme automudeli (Mondeo, S-Max ja
Galaxy) tootmise Genki tehases ning määrama tehasele sama segmendi tulevaste
mudelite tootmise. Fordi juhatus nõustus säilitama ka paigaldatud võimsuse
225 000 ühikut aastas ning tagama, et kokkuleppe kehtivusajal ei
toimu Ford Genkis kollektiivseid koondamisi. Vastutasuks nõustusid ametiühingud
vähendama personalikulusid[9].
Belgia ametiasutuste sõnul eitas Fordi juhatus septembris 2012 väiteid
tehase sulgemise kohta ning kinnitas, et oktoobrist 2013 on kavas alustada
järgmise põlvkonna Mondeo mudeli tootmist Genki tehases. Oktoobris 2012
teatas Ford aga kavatsusest sulgeda Genki tehas 2014. aasta lõpus ning
viia uute automudelite tootmine üle teistesse ELi tehastesse[10]. Toetust vajavate töötajate kindlaksmääramine 14. Belgia ametiasutuste hinnangul
osalevad esimese koondamislaine jooksul koondatud 512 töötajast (st
toetust vajavatest töötajatest) 479 EGFi kaasrahastatavates meetmetes[11]. 15. Toetust vajavad töötajad
jagunevad soo, kodakondsuse ja vanusegrupi lõikes järgmiselt. Kategooria || Toetust vajavate töötajate arv Sugu: || mehed: || 401 || naised: || 78 Kodakondsus: || ELi kodanikud: || 479 || ELi-väliste riikide kodanikud: || 0 Vanusegrupp: || 15–24aastased: || 3 || 25–54aastased: || 470 || 55–64aastased: || 6 || üle 64 aasta vanused: || 0 16. Toetust vajavatest töötajatest
seitsmel on pikaajaline terviseprobleem või töövõimetus. 17. Toetust vajavad töötajad
jagunevad elukutsete[12]
lõikes järgmiselt. ISCO-08 põhirühm || Toetust vajavate töötajate arv 1 Tegevjuhid || 0 2 Spetsialistid || 39 3 Tehnilised töötajad ja keskastme spetsialistid || 59 4 Halduslik abipersonal || 3 5 Teenindus- ja müügitöötajad || 0 7 Oskustöölised || 39 8 Tehase- ja masinaoperaatorid, monteerijad || 253 9 Lihttöölised || 4 Teadmata / andmed ei ole saadaval || 82 18. Kooskõlas EGFi määruse
artikliga 7 on Belgia ametiasutused kinnitanud, et kavandatud meetmete
rakendamisele ja neile juurdepääsu puhul kohaldatakse võrdõiguslikkuse ja
mittediskrimineerimise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle
asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 19. Koondamised Ford Genkis ja
selle tarnijaettevõtetes mõjutavad eeskätt Kirde-Belgias Flaami piirkonnas
asuvat Limburgi provintsi. Limburgi provints on endine söekaevanduspiirkond,
kus tööhõive sõltub suuresti traditsioonilisest tööstusest. Belgia
ametiasutuste sõnul iseloomustab Limburgi provintsi võrreldes Flaami keskmisega
suur töötuse määr, madal kvalifikatsioon ja vähesed oskused ning
haridusteenuste puudulik pakkumine. Lisaks tunduvad Limburgi provintsi
ettevõtted üldiselt vähem uuenduslikud ja rahvusvahelised võrreldes Flaami
keskmisega (ekspordi osakaalu ja piirkonda tehtavate välisinvesteeringute
taseme poolest), ka alustavate ettevõtete arv on suhteliselt väike. Belgia
ametiasutuste sõnul on Limburgi provints vähearenenud taristu tõttu ka
suhteliselt halvasti ligipääsetav. 20. EGFi taotluse eest vastutab
Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) Flandria agentuur. EGFi kaasrahastatavate meetmete
rakendamise eest vastutavad peamiselt Flaami kutseõppe ja tööhõive teenistus
(VDAB) ning riiklik tööhõiveamet (RVA). 21. Teised kavandatud meetmete
üldisesse kooskõlastamisse ja rakendamisse kaasatud organisatsioonid on –
Flaami valitsus (peaminister, tööminister), –
Limburgi provints, –
ametiühingud (ABVV, ACV, ACLVB), –
piirkondlik sotsiaal-majanduslik nõuandekomisjon
(RESOC) ja Limburgi piirkonna sotsiaal-majanduslik nõukogu (SERR Limburg), –
Limburgi metallitööstuse tööhõive- ja kutseõppefond
(FTML) ja Limburgi metallitööstuse töötajate kutseõppe instituut (LIMOB), –
platvorm „Uus ettevõtlik Limburg” (mis koondab
tööstustehnoloogia liitu, Flaami põllumajandustootjate liitu, Limburgi
ehitajate keskliitu, Flaami füüsilisest isikust ettevõtjatest tööandjate liidu
Limburgi osakonda, kristlike tööandjate liidu Limburgi osakonda ning Flaami
kaubandus- ja tööstuskoja Limburgi osakonda). 22. Flaami valitsus on loonud ka erirakkerühma,
mis koondab kõiki asjaomaseid sidusrühmi (sotsiaalpartnerid, tööandjate rühmad,
kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, valdkondlikud ühendused jne).
Rakkerühma töösse on kaasatud ka komisjoni talitused. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule,
piirkondlikule ja riiklikule tööhõivele 23. Ford
Genk on olnud Limburgi provintsi suurim tööandja, andes tööd 1,7 %-le
töötajate koguarvust. Ettevõtte käive moodustas ka 10 % Limburgi
500 suurima ettevõtte kogukäibest. 24. Belgia ametiasutuste viidatud
uuringu andmetel[13] kaob iga 100 Ford Genkis eelduste kohaselt kaotatava töökoha
kohta 65 töökohta tehase otsestes ja kaudsetes tarnijaettevõtetes
Limburgis ning veel 72 töökohta ettevõtte mujal Flaami piirkonnas asuvates
tarnijaettevõtetes. Nagu alltoodud tabelis näidatud, tähendaks see töötavate
inimeste arvu silmas pidades seda, et Ford Genki tehase sulgemise tulemusel
eelduste kohaselt kaotatavatele 4 340 töökohale lisaks kaob ligikaudu
2 820 töökohta Limburgis asuvates tarnijaettevõtetes ning
3 110 töökohta mujal Flaami piirkonnas asuvates tarnijaettevõtetes,
seega kaob Flaami piirkonnas kokku ligikaudu 10 270 töökohta
(töökohtade kordaja 2,4). Lisaks toob ostujõu kadumine (tarbimiskulutuste
vähenemine) eelduste kohaselt kaasa ligikaudu 1 040 töökoha kaotamise
Limburgis ja 450 töökoha kaotamise mujal Flaami piirkonnas, seega kaob
Flaami piirkonnas kokku ligikaudu 11 760 töökohta (töökohtade kordaja
2,7). Mõju tööhõivele || Kaotatavate töökohtade hinnanguline arv Otsene töökohtade kadumine (Ford Genkis) || 4 340 Kaudne töökohtade kadumine (Limburgis asuvates tarnijaettevõtetes) || 2 820 Kaudne töökohtade kadumine (mujal Flaami piirkonnas asuvates tarnijaettevõtetes) || 3 110 Kaasnev töökohtade kadumine (Limburgis) || 1 040 Kaasnev töökohtade kadumine (mujal Flaami piirkonnas) || 450 Kokku || 11 760 25. Tervikuna kaoks Limburgi
provintsis seega ligikaudu 8 200 töökohta, mis tooks kaasa Limburgi
töötuse määra suurenemise 1,8 kuni 2 protsendipunkti (st
26,5–29,4 %ni piirkonna töötuse määrast, 6,8 %-lt 7,9 %ni,
arvestades ainult otsest töökohtade kadumist Ford Genkis, ehk 8,6 %ni,
arvestades ka kaudset töökohtade kadumist ettevõtte tarnijaettevõtetes, ehk
8,8 %ni, arvestades ka kaasnevat töökohtade kadumist). 26. Üldisemalt toob Ford Genki
sulgemine eelduste kohaselt kaasa ka majandusliku heaolu vähenemise
2,6–2,9 % (toodangu ja ostujõu vähenemise tõttu) ning töö tootlikkuse
kasvu vähenemise 10,9 % (lisandväärtusena arvestatult). Rahastatavad individuaalsed teenused ja
prognoositud kulude jagunemine 27. EGF kaasrahastab ainult
mõningaid meetmeid, mis kuuluvad Belgia ametiasutuste meetmete hulka, mida
rakendatakse Ford Genki tehase sulgemise tõttu koondatud töötajate toetamiseks.
Seega ei käsitle kõnealune EGFi taotlus meetmeid, mida võetakse kohustuslikus
korras Belgia kollektiivse koondamise menetluste[14] raames, samuti
täiendavaid meetmeid, mida rahastatakse muudest allikatest kui EGF[15]. Meetmete kogumit
tervikuna (kohustuslikud meetmed, täiendavad meetmed, EGFi meetmed) haldab
VDAB. 28. Koondatud töötajatele
pakutavad individuaalsed teenused, mida esimese koondamislaine puhul
kaasrahastab EGF,[16]
koosnevad järgmistest meetmetest (rühmitatud kategooria alusel): (1)
abi töö otsimisel: –
kliendihaldur (Key
Account Manager): osana algatusest „Jobs voor Limburg”
tagab VDAB see isik selliste tööpakkumiste koordineerimise, mis on saadud
ettevõtetelt, kes on väljendanud huvi Ford Genkist või selle
tarnijaettevõtetest koondatud töötajate värbamise vastu, ning arendab algatusi
selle tegevuse toetamiseks (nt sihtotstarbelise meilikontakttalituse
haldamine); –
sotsiaalnõustaja
(Social Intervention Advisor): VDAB sotsiaalnõustajad
pakuvad kõigile toetust vajavatele töötajatele järgmisi teenuseid: i) teabeüritus
enne töölt vabastamist (tööhõive üksused osutavad algset abi, täidetakse
põhiline haldustoimik töötukassa eelregistreerimisena, teavitatakse õigustest
ja kohustustest koondamiskava üldmeetmete raames, antakse suuniseid
töökohavahetuseks jne); teabeüritus pärast töölt vabastamist (korraldab RVA),
kus antakse teavet tööotsija õiguste ja kohustuste, töötuhüvitiste,
olemasolevate abi- ja toetusteenuste, koolitusvõimaluste jne kohta; iii)
individuaalsed intervjuud koondatud töötajatega ning VDAB teenuste tutvustamine
vastavalt iga töötaja vajadustele; iv) kasutajatoe funktsioon; –
teave kutseõppe- ja koolitusvõimaluste kohta: võimalikud tööandjad korraldavad kõikidele asjaomastele töötajatele
teabeüritusi nende töökohal (Ford Genki tehases kas enne vahetuste algust või
pärast nende lõppu); 2013. aasta juulist kuni sügiseni toimus lühiajaline
praktika raudtee-ettevõtjas Infrabel (osales 80 toetust vajavat töötajat);
–
aktiivne juhendamine töö leidmiseks: VDAB personal pakub ligikaudu 150 toetust vajavale töötajale
järgmisi teenuseid: i) tööpakkumiste otsimine; ii) kontakteerumine
võimalike tööandjatega; iii) ettevõtete külastuste korraldamine; iv) muude
edendamismeetmete arendamine; v) töö leidnud inimeste individuaalne
juhendamine (kolm kuud); (2)
koolitus ja ümberõpe: –
kutsekoolitused: VDAB
pakub kutsekoolitusi toetust vajavate töötajate vajadustele vastavates valdkondades,
mis selgitatakse välja teabeürituste, kutsenõustamise ja juhendamise jooksul.
Koolitusi korraldab kas VDAB asutusesiseselt või korraldavad neid
pakkumismenetluse teel leitud välised koolitajad allhankena. Kutsekoolitusi
pakutakse ligikaudu 100–110 toetust vajavale töötajale. Lisaks osalevad
paaripäevasel kuni paarinädalasel praktikal ligikaudu 30 toetust vajavat
töötajat; igat praktikanti jälgib praktikaettevõttes mentor ning järeltöö viib
läbi VDAB või välise koolitaja instruktor; –
tööhõive individuaalse kutsekoolituse kaudu: VDAB hallatava üldkava osana („individuele beroepsopleiding” – IBO)
pakuvad ettevõtted ühe- kuni kuuekuulisi individuaalseid koolitusi töökohal
(mida viib läbi mentor või mida viiakse läbi mentori järelevalve all) ligikaudu
75 toetust vajavale töötajale. Töökohal toimuva koolituse lõpus peab
ettevõte pakkuma koolitusel osalejale tähtajalist või tähtajatut töölepingut; –
kandideerimisavalduse esitamise koolitus: välised lepingupartnerid pakuvad ligikaudu 75 toetust vajavale
töötajale tööotsimisoskusi käsitlevat koolitust ühiste õpitubade vormis
(rühmatööd, simulatsioonid jne), kusjuures eritähelepanu pööratakse sellistele
rühmadele nagu flaami keelt emakeelena mittekõnelevad või vanemaealised
tööotsijad; kandideerimisavalduste kohta annab tagasisidet instruktor. 29. Kõnealused meetmed kujutavad
endast aktiivseid tööturumeetmeid rahastamiskõlblike meetmete raames, nagu on määratletud
EGFi määruse artiklis 3. 30. Meetmete kogumaksumus on
hinnanguliselt 1 141 890 eurot, mis hõlmab individuaalsete
teenuste kulusid summas 1 085 890 eurot ning EGFi toetuste
rakendamisega seotud kulusid (ettevalmistused, haldamine, teavitamine ja
reklaam ning järelevalve) summas 56 000 eurot (4,9 %
kogukuludest). EGFist taotletakse rahalist toetust
kogusummas 570 945 eurot (50 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes)* || Kogukulud (EGFi ja riiklik kaasrahastamine) (eurodes)* Individuaalsed teenused: || || || 1) abi töö otsimisel: || || || – kliendihaldur (Key Account Manager) || 479 || 47 || 22 400 – sotsiaalnõustaja (Social Intervention Advisor) || 479 || 184 || 88 000 – teave kutseõppe- ja koolitusvõimaluste kohta || 479 || 4 || 1 900 – aktiivne juhendamine töö leidmiseks || 150 || 1 000 || 150 000 2) välja- ja ümberõpe: || || || – kutseõppekursused || 30–110 || – || 718 094 – tööhõive individuaalse kutsekoolituse kaudu || 75 || 470 || 35 272 – kandideerimisavalduse esitamise koolitus || 75 || 936 || 70 224 Kokku: || – || – || 1 085 890 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud: || || || 1. Ettevalmistustööd || – || – || 0 2. Haldamine || – || – || 40 000 3. Teavitamine ja reklaam || – || – || 6 000 4. Järelevalve || – || – || 10 000 Kokku: || – || – || 56 000 Kogukulud: || – || – || 1 141 890 EGFi panus (50 % kogukuludest) || – || – || 570 945 * Ümardatult. 31. Belgia ametiasutused on
kinnitanud, et meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ja
paigas on asjakohased mehhanismid, et välistada topeltrahastamist. Kuupäev(ad), millal alustati või millal
kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist toetust vajavatele
töötajatele 32. Belgia ametiasutused alustasid
individuaalsete teenuste pakkumist toetust vajavatele töötajatele
1. juulil 2013. Nende meetmetega seotud kulud on seega rahastamiskõlblikud
EGFi rahaliseks toetuseks alates nimetatud kuupäevast. Menetlused sotsiaalpartneritega
konsulteerimiseks 33. VDAB on teavitanud Limburgi sotsiaal-majanduslikus
nõukogus esindatud sotsiaalpartnereid EGFi taotluse eesmärkidest ja kavandatud
meetmetest. Iga SERR Limburgis esindatud sotsiaalpartneri esindajad osalevad
spetsiaalselt EGFi taotluse jaoks loodud seirekomitees. Lisaks sellele on EGFi
taotlust arutatud sotsiaalpartneritega seoses regulaarse aruandlusega Limburgi
strateegilise tegevuskava („Strategisch Actieplan Limburg in het Kwadraat” –
SALK) rakendamisel, mis loodi Ford Genki tehase sulgemise piirkondliku mõjuga
tegelemiseks. 34. Belgia ametiasutused on
kinnitanud, et riigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse
koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 35. Belgia ametiasutused on
kinnitanud, et –
EGFi rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt ettevõtete vastutusalas; –
meetmetega pakutakse töötajatele toetust
individuaalselt ning neid ei kasutata ettevõtete ega sektorite
ümberkorraldamiseks; –
meetmeid ei rahastata teistest liidu fondidest ega
rahastamisvahenditest. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 36. Taotluses kirjeldatakse
üksikasjalikult juhtimis- ja kontrollisüsteemi ning täpsustatakse asjaomaste
asutuste vastutusalad. EGFi rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad
asutused, kes haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. ESFi Flandria agentuuri
üks üksusi toimib korraldusasutusena ja teine eraldiseisev üksus toimib
sertifitseerimisasutusena. Rahastamine 37. Nõukogu määruse (EL, Euratom)
nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020)[17]
artikli 12 kohaselt võib kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa
Fondi (EGF) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes
rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 150 miljoni euroga
(2011. aasta hinnad). 38. Arvestades EGFist eraldatava
rahalise toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise
võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada EGFi vahendeid eespool nimetatud
kogusummas (570 945 eurot), mis moodustab 50 % meetmete
kogumaksumusest. 39. EGFi vahendite
kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu
ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta)[18]
punktis 13. 40. Samuti esitab komisjon eraldi
ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2014. aasta eelarvesse
konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 2. detsembri
2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13. Makseassigneeringute allikad 41. ELi 2014. aasta eelarves
EGFi eelarvereale kirjendatud assigneeringuid kasutatakse
570 945 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
vahendite kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise
kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta)
punktiga 13 (taotlus EGF/2013/012 BE/Ford Genk, Belgia) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist
kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse
finantsjuhtimise kohta,[19] eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu
20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[20] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[21] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi
töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses
toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule
tagasi pöörduda. (2) Nõukogu määruse (EL, Euratom)
nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020)[22]
artiklis 12 on sätestatud, et EGF ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset
summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3) Belgia esitas
23. detsembril 2013 taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks
seoses koondamistega ettevõttes Ford-Werke GmbH ja kümnes tarnijaettevõttes
ning esitas täiendavat teavet 12. juunil 2014. Taotlus vastab
rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ)
nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku
570 945 euro eraldamiseks. (4) Seega tuleks võtta kasutusele
fondi vahendid, et rahastada Belgia esitatud rahalise toetuse taotluses
nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvest
võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele
570 945 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
nimel president eesistuja [1] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [2] Ford Europe AG tütarettevõtte Ford-Werke GmbH
registrijärgne asukoht on Köln (Saksamaa). Ettevõte käitab Fordi
tootmistehaseid Kölnis ja Saarlouis's (Saksamaa) ning Genkis (Belgia). [3] Allikas: rahvusvaheline autotootjate liit (OICA). [4] Allikas: Eurostat (online andmekood: lfsa_egan22d). [5] Vt EGFi andmebaas veebilehel http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582. [6] Vt komisjoni ettepaneku eelnõu järgmiste juhtumite
kohta: EGF/2007/001 FR/Peugeot’ tarnijad (otsus KOM(2007) 415 (lõplik),
12.7.2007), EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo (otsus KOM(2008) 94 (lõplik),
20.2.2008), EGF/2008/002 ES/Delphi (otsus KOM(2008) 547 (lõplik),
9.9.2008), EGF/2008/004 ES/Castilla y León / Aragón (otsus KOM(2009) 150
(lõplik), 26.3.2009), EGF/2009/013 DE/Karmann (otsus KOM(2010) 7 (lõplik),
22.1.2010), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (otsus COM(2014) 116 (final),
5.3.2014), EGF/2012/005 SE/Saab (otsus COM(2012) 622 (final), 19.10.2012),
EGF/2012/008 IT/De Tomaso automobili (otsus COM(2013) 469 (final),
28.6.2013). [7] Vabatahtlik teenistusest lahkumine sotsiaalpartnerite
vahel kokkulepitud koondamiskava osana. [8] Vt punktid 0–26. [9] Vt
pressiteade veebilehel https://media.ford.com/content/fordmedia/fna/us/en/news/2010/11/30/ford-genk-agreement-shows-confidence-and-commitment-to-flanders-.html.
[10] Vt
pressiteade veebilehel https://media.ford.com/content/fordmedia/fna/us/en/news/2012/10/24/ford-plans-to-restructure-european-manufacturing-operations.html. [11] Kooskõlas EGFi määruse artikli 3a punktiga b
võib juhtudel, mil EGFi määruse artikli 2 punkti c kohane taotlus ei
vasta artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriumidele, lisada pärast
vaatlusperioodi koondatud töötajad toetuskõlblike töötajate rühma, juhul kui
koondamised leidsid aset pärast kavandatava töökohtade kaotamise üldist
väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos
vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. Kuna
need tingimused on täidetud, on pärast vaatlusperioodi koondatud
43 töötajal õigus saada toetust EGFi kaasrahastatavatest meetmetest. [12] Rahvusvahelise ametialade klassifikaatori (ISCO-08)
põhirühmad. [13] Peeters,
L., Vancauteren, M., „Studie van de economische impact van de sluiting van Ford
Genk”, Universiteit Hasselt, november 2013, kättesaadav veebilehel http://www.uhasselt.be/documents/kizok/impactstudie.pdf.
[14] Kollektiivseid koondamisi jõustavate tööandjate õiguslike
kohustuste osana pidid nii Ford Genk kui ka selle tarnijaettevõtted looma
tööhõive üksuse (tewerkstellingscel), mis pakub koondatud töötajatele
töökohavahetusteenust (abi töö otsimisel ja karjäärinõustamist, töötu
aktiveerimistoetust, mis võrdub kolme või kuue kuu palgaga, töötaja ja tööandja
sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist, juhul kui töötaja leiab töö uue tööandja
juures, ning töökohavahetuskulude osalist hüvitamist koondajale). Tööhõive
üksused toovad kokku tööandja ja asjaomased ametiühingud; nende tegevust viib
ellu VDAB (teatavad tegevused suunatakse allhanke korras
töökohavahetusagentuuridele). [15] Kõnealuste meetmete hulgas on veebilehe „Werkpuntlimburg”
(http://herstructureringenlimburg.vdab.be)
loomine ja haldamine, töömesside korraldamine, mitmest allikast (VDAB /
Limburgi provints) rahastatud koolitused, valdkondlike kutseõppefondidega (nt
FTML, LIMOB) koostöös korraldatud koolituskursused, noortele suunatud konkreetsete
meetmete pakett ning toetus ettevõtlusele ja oma ettevõtete loomisele. [16] Kõnealune EGFi taotlus puudutab ainult esimese
koondamislainega (479 töötajat) seotud kulusid. Töötajad, keda puudutavad
edaspidised koondamislained, võidakse lisada järgmistesse EGFi taotlustesse. [17] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [18] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [19] ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. [20] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [21] ELT C […], […], lk […]. [22] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.