EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017R1505
Commission Regulation (EU) 2017/1505 of 28 August 2017 amending Annexes I, II and III to Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (Text with EEA relevance. )
Kommissionens forordning (EU) 2017/1505 af 28. august 2017 om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EØS-relevant tekst. )
Kommissionens forordning (EU) 2017/1505 af 28. august 2017 om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EØS-relevant tekst. )
C/2017/5792
EUT L 222 af 29.8.2017, p. 1–20
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
29.8.2017 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 222/1 |
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/1505
af 28. august 2017
om ændring af bilag I, II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 761/2001 og Kommissionens beslutning 2001/681/EF og 2006/193/EF (1), særlig artikel 48, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
EMAS har til formål hele tiden at fremme forbedringer af organisationers miljøpræstationer ved indførelse og gennemførelse af miljøledelsessystemer, bedømmelse af disse systemers resultater, oplysning om miljøpræstationer, en åben dialog med offentligheden og andre interessenter og aktiv inddragelse af medarbejderne. For at nå dette mål er der i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 1221/2009 defineret specifikke krav, der skal overholdes af de organisationer, som ønsker at indføre EMAS og opnå EMAS-registrering. |
(2) |
Del A i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 omfatter de krav, der er fastsat i EN ISO 14001:2004-standarden, som udgør grundlaget for forordningens krav til miljøledelsessystemer. |
(3) |
Del B i bilag II til forordning (EF) nr. 1221/2009 rummer en liste over en række yderligere hensyn, som organisationer, der er registreret i fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal tage i betragtning, og som er knyttet direkte til bestemte elementer i EN ISO 14001:2004-standarden. |
(4) |
ISO har siden udsendt en ny version af den internationale standard ISO 14001. Anden udgave af standarden (EN ISO 14001:2004) er derfor blevet erstattet af tredje udgave (ISO 14001:2015). |
(5) |
For at sikre en konsekvent tilgang på tværs af bilagene bør også de relevante nye bestemmelser i den internationale standard ISO 14001:2015 tages i betragtning i bilag I til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til miljøkortlægning er fastsat, og i bilag III til forordning (EF) nr. 1221/2009, hvori kravene til intern miljørevision er fastsat. |
(6) |
Forordning (EF) nr. 1221/2009 bør derfor ændres. |
(7) |
Organisationer, der ønsker at opnå eller opretholde både EMAS-registrering og ISO 14001-certificering, gennemfører ofte en integreret verifikations-/certificeringsproces. For at fastholde sammenhængen mellem kravene i de to instrumenter bør organisationerne ikke have pligt til at gennemføre de reviderede bilag til forordning (EF) nr. 1221/2009 før den nye version af den internationale standard ISO 14001. Det er derfor nødvendigt at fastsætte overgangsordninger. |
(8) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 49 i forordning (EF) nr. 1221/2009 — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I, II og III til forordning (EF) nr. 1221/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Overholdelsen af kravene i forordning (EF) nr. 1221/2009 som ændret ved nærværende forordning skal kontrolleres i forbindelse med verifikationen af organisationen i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EF) nr. 1221/2009.
Hvis EMAS-registreringen skal fornyes, og den næste verifikation skal foretages inden den 14. marts 2018, kan datoen for denne verifikation udskydes med seks måneder efter aftale med miljøverifikatoren og registreringsorganet.
Indtil den 14. september 2018 kan verifikationen dog efter aftale med miljøverifikatoren udføres i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 1221/2009 som ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 (2). Hvis der foretages en sådan verifikation, er miljøverifikatorens redegørelse såvel som registreringsbeviset kun gyldige indtil den 14. september 2018.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2017.
På Kommissionens vegne
Jean-Claude JUNCKER
Formand
(1) EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1.
(2) Rådets forordning (EU) nr. 517/2013 af 13. maj 2013 om tilpasning af visse forordninger, beslutninger og afgørelser vedrørende frie varebevægelser, frie personbevægelser, selskabsret, konkurrencepolitik, landbrug, fødevaresikkerhed og veterinær- og plantesundhedspolitik, transportpolitik, energi, beskatning, statistikker, transeuropæiske net, retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, miljø, toldunionen, eksterne forbindelser, udenrigspolitik og sikkerheds- og forsvarspolitik samt institutioner på grund af Republikken Kroatiens tiltrædelse (EUT L 158 af 10.6.2013, s. 1).
BILAG
BILAG I
MILJØKORTLÆGNING
Miljøkortlægningen skal omfatte følgende områder:
1. Bestemmelse af organisationens rammer og vilkår
Organisationen skal fastlægge de eksterne og interne forhold, som positivt eller negativt kan påvirke dens evne til at opnå de tilsigtede resultater af miljøledelsessystemet.
Disse forhold kan være relevante miljømæssige omstændigheder såsom klima, luftkvalitet, vandkvalitet, tilgængelige naturressourcer og biodiversitet.
De kan også omfatte, men er ikke begrænset til:
— |
ydre forhold (som kulturelle, sociale, politiske, juridiske, lovgivningsmæssige, finansielle, teknologiske, økonomiske, naturrelaterede og konkurrencemæssige omstændigheder) |
— |
indre forhold vedrørende organisationens karakteristika (som dens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, strategiske ledelse, kultur og kompetencer). |
2. Identificering af interessenter og bestemmelse af deres relevante behov og forventninger
Organisationen skal bestemme de interessenter, der er relevante for miljøledelsessystemet, de relevante behov og forventninger hos disse interessenter, og hvilke af disse behov og forventninger den har imødekommet eller vælger at imødekomme.
Hvis organisationen beslutter frivilligt at efterleve eller imødekomme behov eller forventninger hos interessenter, som ikke er omfattet af lovkrav, vil de indgå i organisationens bindende forpligtelser.
3. Udpegning af gældende miljølovgivning
Organisationen skal ikke blot etablere et register over gældende lovkrav, men også anføre, hvordan det kan dokumenteres, at den opfylder de forskellige lovkrav.
4. Udpegning af alle direkte og indirekte miljøforhold og bestemmelse af de væsentlige
Organisationen skal udpege alle direkte og indirekte miljøforhold, der har væsentlig positiv eller negativ indvirkning på miljøet, kvalificeret og kvantificeret på passende måde, og udarbejde et register over alle udpegede miljøforhold. Organisationen skal også bestemme, hvilke forhold der er væsentlige, baseret på de kriterier, der er fastlagt i overensstemmelse med punkt 5 i dette bilag.
Ved udpegning af direkte og indirekte miljøforhold er det afgørende, at organisationerne også tager miljøforhold, der vedrører deres kerneforretning, i betragtning. En fortegnelse, der er begrænset til en organisations miljøforhold omkring anlægsområde og anlæg, er ikke fyldestgørende.
Når organisationen udpeger direkte og indirekte miljøforhold knyttet til dens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, skal den anlægge et livscyklusperspektiv ved at tage hensyn til de livscyklusstadier, som den kan kontrollere eller påvirke. Sådanne stadier omfatter typisk anskaffelse af råmaterialer, indkøb og udbud, konstruktion, produktion, transport, brug og forbrug, behandling, når produktet er udtjent, og endelig bortskaffelse afhængigt af organisationens virksomhed.
4.1. Direkte miljøforhold
Direkte miljøforhold er knyttet til selve organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser, som den har direkte ledelseskontrol over.
Alle organisationer skal overveje deres direkte miljøforhold.
Direkte miljøforhold omfatter, men er ikke begrænset til:
1) |
udslip til luft |
2) |
udledning til vand (herunder nedsivning til grundvandet) |
3) |
produktion, genvinding, genbrug, transport og bortskaffelse af fast og andet affald, især farligt affald |
4) |
arealudnyttelse og jordforurening |
5) |
anvendelse af energi, naturlige ressourcer (herunder vand, fauna og flora) og råmaterialer |
6) |
anvendelse af tilsætningsstoffer og hjælpestoffer samt halvfabrikata |
7) |
lokale miljøgener (f.eks. støj, vibrationer, lugt, støv, visuelle gener) |
Ved udpegning af miljøforhold bør følgende også overvejes:
— |
risiko for miljøulykker og andre nødsituationer, der vil kunne påvirke miljøet (f.eks. kemiske ulykker), og eventuelle unormale situationer, som kunne føre til en potentiel miljøvirkning |
— |
transport i forbindelse med varer og tjenesteydelser og personale, der rejser i firmaets tjeneste. |
4.2. Indirekte miljøforhold
Indirekte miljøforhold kan være en følge af indbyrdes påvirkning mellem en organisation og tredjeparter og kan i nogen grad påvirkes af organisationen.
De omfatter, men er ikke begrænset til:
1) |
livscyklusforhold, der vedrører varer og tjenesteydelser, som organisationen kan påvirke (anskaffelse af råmaterialer, konstruktion, indkøb og udbud, produktion, transport, brug og forbrug, behandling, når produktet er udtjent, og endelig bortskaffelse) |
2) |
kapitalinvesteringer, långivning og forsikringsydelser |
3) |
nye markeder |
4) |
valg af tjenesteydelser og disses sammensætning (f.eks. inden for transport- eller cateringbranchen) |
5) |
administrative og planlægningsmæssige beslutninger |
6) |
produktudbuddets sammensætning |
7) |
kontrahenters, underkontrahenters, leverandørers og underleverandørers miljøpræstationer og -praksis. |
Organisationerne skal kunne påvise, at de væsentlige miljøforhold og de deraf afledte miljøvirkninger er taget i betragtning i ledelsessystemet.
Organisationen bør bestræbe sig på at sikre, at leverandørerne og de personer, der handler på organisationens vegne, overholder organisationens miljøpolitik for så vidt angår de aktiviteter, der udføres i henhold til kontrakten.
En organisation skal undersøge, hvor stor indflydelse den kan have på disse indirekte miljøforhold, og hvilke foranstaltninger den kan træffe til at mindske miljøvirkningerne eller øge miljøfordelene.
5. Vurdering af miljøforholdenes væsentlighed
En organisation skal fastsætte kriterierne for vurdering af miljøforholdenes væsentlighed i relation til organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser og anvende disse kriterier med henblik på at bestemme, hvilke miljøforhold der har en væsentlig indvirkning på miljøet set i et livscyklusperspektiv.
De kriterier, organisationen opstiller, skal tage hensyn til lovgivningen, være omfattende og reproducerbare, kunne underkastes uafhængig kontrol og offentliggøres.
Når en organisation fastlægger disse kriterier, skal den overveje følgende elementer:
1) |
potentiel skade eller gavn for miljøet, herunder biodiversiteten |
2) |
miljøtilstanden (f.eks. det lokale, regionale eller globale miljøs sårbarhed) |
3) |
forholdets og/eller virkningens omfang, antal, hyppighed og reversibilitet |
4) |
relevant miljølovgivning og kravene heri |
5) |
holdninger hos interessenterne, herunder organisationens medarbejdere. |
Yderligere relevante elementer kan overvejes afhængigt af typen af organisationens aktiviteter, produkter og tjenesteydelser.
På baggrund af de fastlagte kriterier skal organisationen vurdere sine miljøforholds og miljøvirkningers væsentlighed. I denne forbindelse skal organisationen inddrage hensyn, som kan omfatte, men som ikke er begrænset til:
1) |
organisationens eksisterende data om materiale- og energitilførsel samt om risikoen i tilknytning til udledninger, affald og emissioner |
2) |
organisationens aktiviteter, som er reguleret af miljølovgivningen |
3) |
indkøbsaktiviteter |
4) |
konstruktion, udvikling, fremstilling, distribution, servicering, brug, genbrug, genanvendelse og bortskaffelse af organisationens produkter |
5) |
de af organisationens aktiviteter, der indebærer de største miljømæssige omkostninger og fordele. |
Når organisationen vurderer væsentligheden af sine aktiviteters miljøvirkning, skal den tage hensyn til normale driftsforhold, forholdene i forbindelse med opstart og nedlukning samt rimeligt forudselige nødsituationer. Der skal tages hensyn til tidligere, nuværende og planlagte aktiviteter.
6. Vurdering af tilbagemeldinger fra undersøgelser af tidligere uheld
Organisationen skal tage hensyn til tilbagemeldinger fra undersøgelsen af tidligere uheld, som kunne påvirke dens evne til at opnå de tilsigtede resultater af miljøledelsessystemet.
7. Bestemmelse og dokumentation af risici og muligheder
Organisationen skal bestemme og dokumentere risici og muligheder, der knytter sig til dens miljøforhold, bindende forpligtelser og andre forhold og krav, der er nævnt i punkt 1-4.
Organisationen skal fokusere på de risici og muligheder, som den skal tage i betragtning for at sikre, at den med miljøledelsessystemet kan nå sit tilsigtede mål om at forebygge uønskede virkninger eller uheld og sikre løbende forbedringer af organisationens miljøpræstationer.
8. Gennemgang af alle eksisterende processer, sædvaner og procedurer
Organisationen skal undersøge eksisterende processer, sædvaner og procedurer og bestemme, hvilke der er nødvendige for at sikre opretholdelsen af miljøledelsen på lang sigt.
BILAG II
KRAV TIL MILJØLEDELSESSYSTEMER OG ØVRIGE HENSYN, SOM ORGANISATIONER, DER IMPLEMENTERER EMAS, SKAL TAGE I BETRAGTNING
Miljøledelsessystemer under EMAS skal opfylde kravene i afdeling 4-10 i EN ISO 14001:2015-standarden. Disse krav er gengivet i del A.
Henvisningen i artikel 4 til specifikke punkter i dette bilag skal forstås således:
|
Henvisning til A.3.1 skal forstås som henvisning til del A.6.1. |
|
Henvisning til A.5.5 skal forstås som henvisning til del A.9.2. |
Derudover skal organisationer, der gennemfører EMAS, tage en række øvrige hensyn i betragtning, som er direkte knyttet til forskellige elementer i afdeling 4 i EN ISO 14001:2015-standarden. Disse supplerende krav er opregnet i del B i dette bilag.
DEL A Krav til miljøledelsessystemer ifølge EN ISO 14001:2015 |
DEL B Supplerende krav til organisationer, der gennemfører EMAS |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Organisationer, der deltager i ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS), skal opfylde kravene i EN ISO 14001:2015 (1), som er opstillet nedenfor: A.4. Organisationens rammer og vilkår A.4.1. Forståelse af organisationen og dens rammer og vilkår Organisationen skal fastlægge, hvilke eksterne og interne forhold der er relevante for dens formål, og som påvirker organisationens evne til at opnå det eller de resultater, der tilsigtes med miljøledelsessystemet. Sådanne forhold skal omfatte miljømæssige omstændigheder, som kan påvirkes af eller kan påvirke organisationen. A.4.2. Forståelse af interessenters behov og forventninger Organisationen skal fastlægge:
A.4.3. Fastlæggelse af miljøledelsessystemets omfang Organisationen skal fastsætte miljøledelsessystemets grænser og anvendelighed for at fastlægge dets omfang. Når omfanget fastlægges, skal organisationen tage følgende i betragtning:
Når omfanget er defineret, skal alle organisationens aktiviteter, produkter og ydelser inden for dette omfang indgå i miljøledelsessystemet. Omfanget skal vedligeholdes som dokumenteret information og være tilgængeligt for interessenter. A.4.4. Miljøledelsessystem Organisationen skal for at nå de tilsigtede resultater, herunder forbedring af miljøpræstationerne, etablere, implementere, vedligeholde og løbende forbedre et miljøledelsessystem, herunder de nødvendige processer og samspillet mellem disse, i overensstemmelse med kravene i denne internationale standard. Ved etablering og vedligeholdelse af miljøledelsessystemet skal organisationen tage den viden, der er opnået i 4.1 og 4.2, i betragtning. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5. Lederskab A.5.1. Lederskab og forpligtelse Topledelsen skal udvise lederskab og forpligtelse, hvad angår miljøledelsessystemet, ved at:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5.2. Miljøpolitik Topledelsen skal etablere, implementere og vedligeholde en miljøpolitik, som inden for miljøledelsessystemets definerede omfang:
Miljøpolitikken skal:
|
B.1. Løbende forbedring af miljøpræstationerne Organisationer skal forpligte sig til løbende at forbedre deres miljøpræstationer. Hvis en organisation omfatter et eller flere anlægsområder, skal hvert af disse, som EMAS gælder for, opfylde alle EMAS-kravene, inkl. kravene om en løbende forbedring af miljøpræstationerne som defineret i artikel 2, stk. 2. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5.3. Roller, ansvar og beføjelser i organisationen Topledelsen skal sikre, at ansvar for og beføjelser til de pågældende roller bliver delegeret og formidlet internt i organisationen. Topledelsen skal delegere ansvar for og beføjelser til at
|
B.2. Ledelsesrepræsentant(er) Topledelsen skal udpege en eller flere topledelsesrepræsentanter, som uanset andet ansvar skal have definerede funktioner samt ansvar og beføjelser til at sikre et miljøledelsessystem, som overholder denne forordning, og rapportere til topledelsen vedrørende miljøledelsessystemets præstationer. Topledelsesrepræsentanten kan være medlem af organisationens topledelse. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6. Planlægning A.6.1. Handlinger til adressering af risici og muligheder A.6.1.1. Generelt Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde de processer, der er nødvendige for at opfylde kravene i 6.1.1 til 6.1.4. Ved planlægning af miljøledelsessystemet skal organisationen tage hensyn til
Organisationen skal inden for miljøledelsessystemets omfang fastlægge potentielle nødsituationer, herunder de nødsituationer, der kan medføre miljøpåvirkninger. Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om:
A.6.1.2. Miljøforhold Inden for miljøledelsessystemets omfang skal organisationen ud fra et livscyklusperspektiv fastlægge de miljøforhold ved dens aktiviteter, produkter og ydelser, den kan styre, og de forhold, den kan påvirke, samt de afledte miljøpåvirkninger. Når miljøforholdene fastlægges, skal organisationen tage følgende i betragtning:
Organisationen skal ved anvendelse af fastsatte kriterier fastlægge de forhold, der medfører eller kan medføre væsentlige miljøpåvirkninger, dvs. væsentlige miljøforhold. Organisationen skal kommunikere sine væsentlige miljøforhold blandt de forskellige niveauer og funktioner i organisationen, som det er passende. Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om:
|
B.3. Miljøkortlægning Organisationerne skal foretage og dokumentere en indledende miljøkortlægning som bestemt i bilag I. Organisationer uden for Unionen skal også henvise til den tilsvarende miljølovgivning, der gælder for lignende organisationer i de medlemsstater, hvor organisationen agter at anmode om registrering. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6.1.3. Bindende forpligtelser Organisationen skal:
Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om sine bindende forpligtelser.
A.6.1.4. Planlægning af handlinger Organisationen skal planlægge:
Ved planlægning af disse handlinger skal organisationen tage sine teknologiske muligheder og økonomiske, driftsmæssige og forretningsmæssige krav i betragtning, |
B.4. Overholdelse af lovgivningen En organisation, der er EMAS-registreret eller ønsker at blive det, skal kunne påvise, at den har opfyldt følgende betingelser:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6.2.1. Miljømål Organisationen skal fastsætte miljømål for relevante funktioner og niveauer under hensyntagen til organisationens væsentlige miljøforhold og de tilknyttede bindende forpligtelser samt til dens risici og muligheder. Miljømålene skal:
Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information om miljømålene. A.6.2.2 Planlægning af handlinger med henblik på at nå miljømålene Ved planlægningen af, hvordan miljømålene skal nås, skal organisationen fastlægge:
Organisationen skal overveje, hvordan handlinger med henblik på at nå miljømålene kan integreres i organisationens forretningsprocesser. |
B.5. Miljømål Organisationerne skal kunne påvise, at deres miljøledelsessystem og revisionsprocedurer omfatter organisationens reelle miljøpræstationer med hensyn til de direkte og indirekte miljøforhold. Midlerne til at nå målsætningerne og målene må ikke være miljømålsætninger. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7. Støtteaktiviteter og -funktioner A.7.1. Ressourcer Organisationen skal fastlægge og tildele de nødvendige ressourcer til etablering, implementering, vedligeholdelse og løbende forbedring af miljøledelsessystemet. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.2. Kompetencer Organisationen skal:
Organisationen skal bevare passende dokumenteret information som vidnesbyrd om kompetencerne. |
B.6. Medarbejderinddragelse
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.3. Bevidsthed Organisationen skal sikre, at personer, som udfører arbejde under organisationens ledelse, er bevidste om:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.4. Kommunikation A.7.4.1. Generelt Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for intern og ekstern kommunikation, som er relevant for miljøledelsessystemet, herunder
Når organisationen etablerer sine kommunikationsprocesser, skal den:
Organisationen skal besvare relevant kommunikation vedrørende miljøledelsessystemet. Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om sin kommunikation, som det er passende. A.7.4.2. Intern kommunikation Organisationen skal:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.4.3. Ekstern kommunikation Organisationen skal eksternt kommunikere information, der er relevant for miljøledelsessystemet, som fastlagt i organisationens kommunikationsprocesser og som krævet ifølge organisationens bindende forpligtelser. |
B.7. Kommunikation
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.5. Dokumenteret information A.7.5.1. Generelt Organisationens miljøledelsessystem skal omfatte:
A.7.5.2 Udarbejdelse og opdatering Ved udarbejdelse og opdatering af dokumenteret information skal organisationen sikre passende:
A.7.5.3. Styring af dokumenteret information Dokumenteret information, som er et krav i miljøledelsessystemet og denne internationale standard, skal styres for at sikre, at:
Ved styring af dokumenteret information skal organisationen adressere følgende aktiviteter:
Dokumenteret information fra eksterne kilder, som organisationen har fastlagt, er nødvendig for planlægningen og driften af miljøledelsessystemet, skal identificeres efter behov og styres.
A.8. Drift A.8.1. Driftsplanlægning og -styring Organisationen skal etablere, implementere, styre og vedligeholde de processer, der er nødvendige for at opfylde kravene i miljøledelsessystemet, og implementere de handlinger, der er identificeret i 6.1 og 6.2, ved at:
Organisationen skal styre planlagte ændringer og gennemgå konsekvenserne af utilsigtede ændringer samt foretage handlinger for at mindske eventuelle negative virkninger, hvor det er nødvendigt. Organisationen skal sikre, at outsourcede processer styres eller påvirkes. Arten og omfanget af den styring eller påvirkning, der skal iværksættes for processerne, skal defineres i miljøledelsessystemet. Organisationen skal i overensstemmelse med et livscyklusperspektiv:
Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information i det omfang, det er nødvendigt for at kunne have tillid til, at processerne er udført som planlagt. A.8.2. Nødberedskab og afværgeforanstaltninger Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for at være forberedt på og reagere i potentielle nødsituationer identificeret i 6.1.1. Organisationen skal:
Organisationen skal vedligeholde dokumenteret information i det omfang, der er nødvendigt for at kunne have tillid til, at processerne udføres som planlagt. A.9. Præstationsevaluering A.9.1. Overvågning, måling, analyse og evaluering A.9.1.1. Generelt Organisationen skal overvåge, måle, analysere og evaluere sine miljøpræstationer. Organisationen skal fastlægge:
Organisationen skal sikre, at kalibreret og godkendt overvågnings- og måleudstyr anvendes og vedligeholdes, som det er passende. Organisationen skal evaluere sine miljøpræstationer og miljøledelsessystemets effektivitet. Organisationen skal både internt og eksternt kommunikere relevant information vedrørende miljøpræstationerne som identificeret i organisationens kommunikationsprocesser og som krævet ifølge organisationens bindende forpligtelser. Organisationen skal bevare passende dokumenteret information som vidnesbyrd om resultaterne af overvågningen og målingen, analysen og evalueringen. A.9.1.2. Evaluering af overholdelse Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde den eller de processer, der er nødvendige for at evaluere dens opfyldelse af de bindende forpligtelser. Organisationen skal:
Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om resultaterne af evalueringen af overholdelsen. A.9.2. Intern audit A.9.2.1. Generelt Organisationen skal udføre interne audit med planlagte intervaller for at frembringe information om, hvorvidt miljøledelsessystemet
A.9.2.2. Internt auditprogram Organisationen skal etablere, implementere og vedligeholde et eller flere interne auditprogrammer, bl.a. fastlægge de interne audits hyppighed samt metoder, ansvar, planlægningskrav og rapportering i forbindelse med dem. Ved etableringen af det interne auditprogram skal organisationen tage højde for den miljømæssige betydning af de pågældende processer, ændringer, der påvirker organisationen, og resultaterne fra tidligere audit. Organisationen skal:
Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om auditprogrammets implementering og auditresultaterne. A.9.3. Ledelsens evaluering Topledelsen skal med planlagte intervaller evaluere organisationens miljøledelsessystem for at sikre, at det fortsat er egnet, fyldestgørende og effektivt. Ledelsens evaluering skal tage højde for følgende:
Resultaterne af ledelsens evaluering skal omfatte:
Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om ledelsens evaluering. A.10. Forbedring A.10.1. Generelt Organisationen skal fastlægge muligheder for forbedring (se 9.1, 9.2 og 9.3) og implementere nødvendige handlinger for at nå de resultater, der tilsigtes med miljøledelsessystemet. A.10.2. Afvigelse og korrigerende handling Når der opstår en afvigelse, skal organisationen
Korrigerende handlinger skal stå i forhold til betydningen af de konstaterede afvigelsers virkninger, herunder miljøpåvirkningerne. Organisationen skal bevare dokumenteret information som vidnesbyrd om:
A.10.3. Løbende forbedring Organisationen skal løbende forbedre miljøledelsessystemets egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet med henblik på at forbedre miljøpræstationerne. |
|
BILAG III
INTERN MILJØREVISION
1. Revisionsprogram og revisionshyppighed
1.1. Revisionsprogram
Revisionsprogrammet skal sikre, at organisationens ledelse får de oplysninger, den har brug for for at kunne foretage en kritisk gennemgang af organisationens miljøpræstationer og miljøledelsessystemets effektivitet, og kunne påvise, at der er kontrol over dem.
1.2. Revisionsprogrammets målsætninger
Miljørevisionsmålsætningerne skal i særdeleshed omfatte bedømmelse af de indførte miljøledelsessystemer og en bedømmelse af, om der er overensstemmelse med organisationens miljøpolitik og -program, herunder overholdelse af lovkrav og andre miljøkrav.
1.3. Revisionsprogrammets omfang
Det samlede omfang af den enkelte revision eller i påkommende tilfælde af de enkelte trin af en revisionscyklus skal klart beskrives og skal udtrykkeligt angive:
1) |
emneområder for revisionen |
2) |
hvilke aktiviteter der skal revideres |
3) |
hvilke miljøkriterier der skal tages hensyn til |
4) |
hvilken periode revisionen skal dække. |
Miljørevisionen skal indbefatte en vurdering af de konkrete data, i det omfang dette er nødvendigt for at kunne bedømme organisationens miljøpræstationer.
1.4. Revisionshyppighed
Revisionen eller revisionscyklussen, som omfatter alle organisationens aktiviteter, skal gennemføres mindst hvert tredje år eller, hvor undtagelsen i artikel 7 finder anvendelse, hvert fjerde år. Hvor hyppigt en given aktivitet revideres, vil variere afhængigt af:
1) |
aktiviteternes art, omfang og kompleksitet |
2) |
væsentligheden af de tilknyttede miljøvirkninger |
3) |
omfanget og alvoren af de problemer, der er afdækket i forbindelse med foregående revisioner |
4) |
organisationens miljøproblemer gennem tiden. |
Mere komplekse aktiviteter, der indebærer større miljøvirkninger, skal revideres hyppigere.
Organisationen bør endvidere foretage revisioner mindst én gang om året, da dette vil være med til at vise organisationens ledelse og miljøverifikatoren, at organisationen har kontrol over sine væsentlige miljøforhold.
Organisationen skal revidere:
1) |
organisationens miljøpræstationer og |
2) |
organisationens overholdelse af gældende lovkrav og andre miljøkrav. |
2. Revisionsarbejdet
Revisionen skal omfatte drøftelser med medarbejdere om miljøpræstationerne, inspektion af driftsforhold og udstyr samt gennemgang af journaler, skriftlige procedurer og andet relevant dokumentationsmateriale. Dette arbejde udføres med henblik på at vurdere den pågældende aktivitet med hensyn til miljøpræstationer og fastslå, om den opfylder gældende standarder og forskrifter eller fastsatte miljømæssige målsætninger og mål. Det skal også bestemmes, om systemet til placering af ansvaret for miljøforholdene og miljøpræstationerne er effektivt og hensigtsmæssigt, og arbejdet omfatter derfor også bl.a. stikprøvekontrol af overholdelsen af disse kriterier som middel til at vurdere hele miljøledelsessystemets effektivitet.
Revisionsprocessen skal navnlig omfatte følgende trin:
1) |
forståelse af ledelsessystemerne |
2) |
bedømmelse af ledelsessystemernes styrker og svagheder |
3) |
indsamling af vidnesbyrd om, hvor ledelsessystemet fungerer, og hvor det ikke gør |
4) |
bedømmelse af revisionsresultaterne |
5) |
udarbejdelse af revisionskonklusioner |
6) |
rapportering af revisionsresultater og -konklusioner. |
3. Rapportering af revisionsresultater og -konklusioner.
De primære formål med en skriftlig revisionsrapport er
1) |
at dokumentere revisionens omfang |
2) |
at oplyse ledelsen om, i hvilken grad der er overensstemmelse med organisationens miljøpolitik, og om de miljømæssige fremskridt i organisationen |
3) |
at oplyse ledelsen om, i hvilken grad lovkrav og andre miljøkrav er overholdt, og om de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at overholdelsen kan påvises |
4) |
at oplyse ledelsen om effektiviteten og pålideligheden af de foranstaltninger, der er truffet til overvågning og afbødning af organisationens miljøvirkninger |
5) |
at påvise nødvendigheden af eventuelle korrigerende handlinger. |
Den skriftlige revisionsrapport skal indeholde de oplysninger, der er nødvendige for, at disse målsætninger kan opfyldes.
(1) Teksten til den nationale standard i dette bilag er gengivet med tilladelse fra Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN). Den fuldstændige udgave af den nationale standard kan købes hos de nationale standardiseringsorganisationer, jf. listen på Den Europæiske Standardiseringsorganisations hjemmeside. Enhver reproduktion af dette bilag er af kommercielle grunde ikke tilladt.