EUROPA-KOMMISSIONEN
Bruxelles, den 23.6.2022
COM(2022) 323 final
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN
KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION
FOR REGNSKABSÅRET 2021
FORORD
REGNSKABSÅRET I HOVEDTRÆK
BEMÆRKNING TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB
KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
BALANCE
RESULTATOPGØRELSE
PENGESTRØMSOPGØRELSE
BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER
BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET
BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
ORDLISTE
LISTE OVER FORKORTELSER
FORORD
I 2021 trodsede Europa den igangværende pandemi. Solidaritet var afgørende for at løse udfordringen i forbindelse med covid-19 og afbøde pandemiens økonomiske og sociale virkninger. Det europæiske budget mobiliserede alle tilgængelige midler til at støtte borgere, virksomheder og medlemsstater, samtidig med at Europa rustes til i fremtiden: at blive grønnere, mere digitalt og mere modstandsdygtigt.
Den Europæiske Union indførte det særlige genopretningsinstrument NextGenerationEU med henblik på at støtte genopretningen i Europa og tackle nuværende og fremtidige udfordringer. Med ekstraordinære finansielle midler på finansmarkederne fra juni 2021 viste EU-budgettet sig endnu en gang at være et vigtigt redskab, som EU har til rådighed til at håndtere krisesituationer og skabe klar merværdi for borgernes liv.
Desuden blev der fortsat under SURE-programmet (støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation) ydet støtte til medlemsstaterne for både at hjælpe med at fastholde personer i arbejde og job, der var berørt af pandemien.
Ud over at håndtere krisen med hurtige reaktioner og igangværende justeringer af den politiske og finansielle situation holdt Den Europæiske Union sit løfte og opfyldte sine politiske mål. Den har derfor gjort bedst brug af budgettet for 2021 — det første budget for den nuværende flerårige finansielle ramme med en budgetgennemførelse på 268,3 mia. EUR i forpligtelser.
Jeg har hermed fornøjelsen at fremlægge Den Europæiske Unions årsregnskab for 2021. Årsregnskabet giver et samlet overblik over EU's finanser og over, hvordan EU-budgettet er blevet gennemført sidste år, herunder oplysninger om eventualforpligtelser, finansielle forpligtelser og andre forpligtelser, som Unionen har indgået. Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab er en del af Kommissionens pakke vedrørende integreret regnskabs- og ansvarlighedsrapportering og udgør et grundlæggende element i vores veludviklede system for finansiel gennemsigtighed og ansvarlighed.
Johannes HAHN
Kommissær med ansvar for budget og menneskelige ressourcer
REGNSKABSÅRET I HOVEDTRÆK
Formålet med afsnittet Regnskabsåret i hovedtræk, som er udarbejdet på grundlag af principperne i IPSASB's Recommended Practice Guideline (RPG) 2 "Financial Statement Discussion and Analysis" er at øge læsernes forståelse af, hvordan EU's operationelle, finansielle og investeringsmæssige aktiviteter afspejles i de forskellige elementer i EU's konsoliderede årsregnskab. Oplysningerne i dette afsnit er ikke blevet revideret.
Det bemærkes, at tallene er afrundet til millioner euro, og at visse finansielle data i tabellerne nedenfor derfor kan se ud til ikke at stemme.
1.
NØGLETAL OG REGNSKABSÅRET I HOVEDTRÆK
2.
DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME FOR 2021-2027 OG NextGenerationEU
2.1.
FFR 2021-27 & NextGenerationEU — Nøgletal
2.2.
NextGenerationEU — overblik
2.3.
Økonomisk situation for NGEU pr. 31. december 2021
3.
OVERSIGT OVER BUDGETGENNEMFØRELSEN
3.1.
Indtægter
3.2.
Udgifter
4.
FINANSIELLE INSTRUMENTER OG BUDGETGARANTIER
4.1.
Finansielle instrumenter, der finansieres over EU-budgettet
4.2.
Budgetgarantier: Finansielle aktiver, der indehaves i garantifonde
4.3.
Lån og tilknyttet låntagning i forbindelse med programmer for finansiel bistand
4.4.
Budgetmæssige eventualforpligtelser i forbindelse med programmer for finansiel bistand
5.
REGNSKABSANALYSE
5.1.
INDTÆGTER
5.2.
UDGIFTER
5.3.
AKTIVER
5.4.
FORPLIGTELSER
6.
EU'S POLITISKE OG FINANSIELLE RAMME, FORVALTNING OG REGNSKABSPLIGT
6.1.
POLITISK OG FINANSIEL RAMME
6.2.
FORVALTNING OG REGNSKABSPLIGT
Konsolideret årsregnskab
|
|
|
|
EU's konsoliderede årsregnskab omfatter mere end 50 enheder (herunder Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og EU-agenturer) og udarbejdes i henhold til de højeste tilgængelige standarder, de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS).
2021, som var det første år under EU's flerårige finansielle ramme for 2021-2027, var et usædvanligt år i mange henseender. Som det fremgår af balancen nedenfor og som nærmere beskrevet i regnskabsanalysen (afsnit 5), blev EU's konsoliderede regnskab for 2021 særligt påvirket af den vellykkede indførelse af NextGenerationEU i 2021 (71,6 mia. EUR blev udbetalt til medlemsstaterne) og de yderligere låntagnings- og långivningsaktiviteter inden for rammerne af SURE-instrumentet (50 mia. EUR):
|
|
|
Mia. EUR
|
|
2021
|
2020
|
AKTIVER
|
|
|
Finansielle aktiver
|
188,6
|
113,1
|
Forfinansiering
|
93,4
|
62,7
|
Tilgodehavender
|
72,4
|
74,5
|
Kontanter og likvide midler
|
44,9
|
16,7
|
Materielle anlægsaktiver
|
14,7
|
13,0
|
I alt
|
414,1
|
280,0
|
|
|
|
FORPLIGTELSER
|
|
|
Ydelser efter medarbejderens fratrædelse
|
122,5
|
116,0
|
Finansielle forpligtelser
|
246,1
|
95,0
|
Betalingsforpligtelser
|
46,4
|
32,4
|
Periodiseringer
|
78,1
|
64,6
|
Andre forpligtelser
|
3,3
|
5,4
|
I alt
|
496,4
|
313,5
|
|
|
|
NETTOAKTIVER
|
|
|
Reserver
|
1,3
|
5,1
|
Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne
|
(83,6)
|
(38,5)
|
I alt
|
(82,3)
|
(33,4)
|
|
|
|
se Regnskabsanalyse, Afsnit 5
|
Vellykket indførelse af NextGenerationEU
|
|
|
|
Udbetalinger under NextGenerationEU — 71,6 mia. EUR opdelt på:
|
|
se Økonomisk situation for NGEU pr. 31. december 2021, afsnit 2.3
|
EU's langsigtede budget for 2021-2027 beløber sig sammen med genopretningsinstrumentet NextGenerationEU (NGEU) til 2 018 bio. EUR i løbende priser (1,8 bio. EUR i 2018-priser). Denne hidtil usete økonomiske reaktion på krisen vil være med til at rette op på den økonomiske og sociale skade, som coronaviruspandemien har forrettet, og bidrage til overgangen til et grønnere og et mere digitalt og bæredygtigt Europa.
Pakken består af det langsigtede budget, den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, på 1 211 bio. EUR i løbende priser (1 074 bio. EUR i 2018-priser) kombineret med det midlertidige genopretningsinstrument NextGenerationEU på op til 806,9 mia. EUR i løbende priser (750 mia. EUR i 2018-priser).
Der er tale om en reel modernisering af budgettet.
·Mere end 50 % af det samlede beløb på det næste langsigtede budget og NGEU vil gå til en modernisering af Den Europæiske Union gennem forskning og innovation, en retfærdig klimaindsats og digitale omstillinger, beredskab samt genopretnings- og resiliensforanstaltninger.
·30 % af EU-budgettet vil blive brugt til at bekæmpe klimaforandringer — hvilket er den højeste andel af det største EU-budget nogensinde.
·20 % af genopretnings- og resiliensfaciliteten — som tegner sig for 90 % af NGEU — vil blive investeret i den digitale omstilling.
·I 2026 og 2027 skal 10 % af de årlige udgifter under det langsigtede budget bidrage til at bremse og vende tabet af biodiversitet, og
·for første gang er den største andel af det langsigtede budget, nemlig 32 %, afsat til nye og styrkede prioriteter.
Kommissionens politiske prioriteter fastsættes i Kommissionsformandens politiske retningslinjer. Under kommissionsformand Ursula von der Leyen fokuserer Kommissionen, der tiltrådte den 1. december 2019, på følgende seks overordnede mål:
SEKS OVERORDNEDE AMBITIONER
|
|
En europæisk grøn pagt
— Vi arbejder på at blive den første klimaneutrale verdensdel
|
|
|
|
|
|
Et Europa klar til den digitale tidsalder
— Folk får nye muligheder med en ny generation af teknologier
|
|
|
|
|
|
En økonomi, der tjener alle
— Vi arbejder for social retfærdighed og velstand
|
|
|
|
|
|
Et stærkere Europa i verden
— Vi styrker vores ansvarlige globale
lederskab
|
|
|
|
|
|
Fremme af vores europæiske levevis
— Skabelse af en Union med lighed, hvor alle har samme muligheder
|
|
|
|
|
|
Nyt skub i europæisk demokrati
— Vi fremmer, beskytter og styrker vores demokrati.
|
Med et budget på 806,9 mia. EUR har NextGenerationEU til formål at hjælpe med at udbedre de umiddelbare økonomiske og sociale skader som følge af coronaviruspandemien og dermed bidrage til opbygningen af et Europa, som efter covid-19-pandemien vil være grønnere, mere digitalt, mere modstandsdygtigt og bedre rustet til de aktuelle og kommende udfordringer.
En del af midlerne — op til 338,0 mia. EUR — ydes i form af støtte, der ikke skal tilbagebetales, eller tilskud. Den anden del — 385,8 mia. EUR — vil blive anvendt til at yde lån fra Unionen til de enkelte medlemsstater. Disse lån vil blive tilbagebetalt af disse medlemsstater, som først starter herpå efter den nuværende flerårige finansielle rammeperiode, og som strækker sig over en længere periode, idet de nuværende lån først forfalder i 2051 (se afsnit 2.3.3).
Derudover styrker NextGenerationEU flere eksisterende EU-programmer og -politikker som følger:
·Samhørighedspolitikken under genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) for at bidrage til at tackle de økonomiske konsekvenser af covid-19 i de første år af genopretningen
·Fonden for Retfærdig Omstilling for at sikre, at omstillingen til klimaneutralitet fungerer for alle
·Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne for yderligere at støtte landbrugerne
·InvestEU for at støtte vores virksomheders investeringsbestræbelser
·Horisont Europa for at sikre, at EU har kapacitet til at finansiere mere ekspertise inden for forskning og
·RescEU, som garanterer, at EU's civilbeskyttelsesmekanisme har kapacitet til at reagere på omfattende nødsituationer.
Siden indførelsen af finansiering inden for rammerne af NextGenerationEU den 15. juni 2021 til udgangen af 2021 har Kommissionen rejst 71,0 mia. EUR i langfristet finansiering, hovedsagelig ved at udstede obligationer i syndikerede transaktioner. Desuden har Kommissionen fra december 2021 20 mia. EUR i udestående kortfristede EU-gældsbeviser. Indtil udgangen af 2021 havde Kommissionen udbetalt i alt 71,6 mia. EUR i finansiel støtte. Størstedelen af dette beløb, 64,3 mia. EUR, blev udbetalt til 20 medlemsstater inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten (heraf 46,4 mia. EUR som ikketilbagebetalingspligtig støtte og 18,0 mia. EUR som lån). Yderligere 7,2 mia. EUR blev udbetalt som FFR-betalinger inden for rammerne af de eksisterende programmer. Den resterende likviditet på 19,4 mia. EUR indehaves på NextGenerationEU-bankkontoen hos ECB og på Kommissionens centrale finansforvaltnings konto, som venter på at blive udbetalt over budgettet til FFR-programmer.
NGEU — Udestående lån og udbetalinger pr. 31. december 2021
* Der indestod yderligere 1,4 mia. EUR på Kommissionens centrale finansforvaltnings konto, som venter på at blive udbetalt over budgettet til FFR-programmer.
For at opfylde NextGenerationEU's finansieringsbehov udsteder Kommissionen værdipapirer på de internationale kapitalmarkeder. Baseret på en diversificeret finansieringsstrategi kombinerer Kommissionen anvendelsen af forskellige finansieringsinstrumenter og -teknikker med en åben og gennemsigtig kommunikation med markedsdeltagere.
I 2021 gjorde den årlige afgørelse om låntagning det muligt for Kommissionen at udstede op til et maksimum på 125 mia. EUR i langfristet finansiering og til at have et maksimalt udestående beløb på op til 60 mia. EUR i kortfristet finansiering.
Langfristet finansiering — Syndikerede transaktioner og udstedelse af EU-obligationer via auktioner
Pr. 31. december 2021 havde Kommissionen lånt 66,0 mia. EUR gennem fem obligationsudstedelser via syndikerede transaktioner (herunder en dobbelttransaktion) samt 5,0 mia. EUR ved udstedelse af EU-obligationer via auktioner:
|
|
|
|
Mia. EUR
|
Langfristede finansieringstransaktioner (herunder projekter vedrørende teknisk bistand)
|
Løbetid
|
Udstedt/rejst
|
Tilbagebetalt i alt ved årets udgang
|
Udestående ved årets udgang
|
NGEU#1
|
4.7.2031
|
20,0
|
0,0
|
20,0
|
NGEU#2a (herunder projekter vedrørende teknisk bistand)
|
6.7.2026
|
11,5
|
0,0
|
11,5
|
NGEU#2b
|
6.7.2051
|
6,0
|
0,0
|
6,0
|
NGEU#3
|
4.7.2041
|
10,0
|
0,0
|
10,0
|
NGEU#4 (herunder projekter vedrørende teknisk bistand)
|
4.10.2028
|
11,5
|
0,0
|
11,5
|
Grøn obligation under NGEU #1
|
4.2.2037
|
12,0
|
0,0
|
12,0
|
I alt
|
|
71,0
|
0,0
|
71,0
|
Med den første syndikerede transaktion i juni 2021 blev der rejst 20,0 mia. EUR. Dette var den hidtil største institutionelle obligationsudstedelse i Europa, den hidtil største institutionelle enkelttransaktion og det største beløb, som EU nogensinde har tilvejebragt i en enkelt transaktion.
I oktober 2021 udstedte Kommissionen den første grønne obligation under NGEU og rejste dermed 12,0 mia. EUR, som udelukkende skal bruges til grønne og bæredygtige investeringer i hele EU. Denne udstedelse, som udgjorde verdens hidtil største udstedelse af grønne obligationer, synliggjorde de grønne politikker, der bliver finansieret med grønne obligationer, og støttede den europæiske grønne pagt og den grønne omstilling. Udstedelse af grønne obligationer kræver, at der foretages indberetning vedrørende den nøjagtige anvendelse af provenuet af grønne obligationer og om virkningen af investeringer, der finansieres gennem grønne obligationer.
Kortfristet finansiering — Udstedelse af EU-gældsbeviser via auktioner
Pr. 31. december 2021 beløb det udestående beløb for kortfristet finansiering, der var rejst gennem udstedelse af EU‑gældsbeviser via auktioner med en løbetid på tre eller seks måneder, sig til 20,0 mia. EUR:
|
|
|
|
Mia. EUR
|
Udstedelse af EU-gældsbeviser via auktioner
|
|
|
|
Udestående ved årets udgang
|
3 måneders løbetid
|
|
|
|
8,5
|
6 måneders løbetid
|
|
|
|
11,5
|
I alt
|
|
|
|
20,0
|
Selv om syndikerede transaktioner fortsat vil være hjørnestenen i NextGenerationEU's emissionsprogram, i hvert fald i de indledende faser, vil evnen til hurtigt og billigt at rejse kapital via auktioner i væsentlig grad styrke Kommissionens muligheder for at imødekomme sine betalinger inden for rammerne af NextGenerationEU på de mest fordelagtige vilkår for EU-budgettet og/eller de støttemodtagende medlemsstater.
Desuden blev der rejst kortfristet finansiering på 16 mia. EUR via pengemarkedstransaktioner, som alle blev tilbagebetalt ved årets udgang.
Ved udgangen af 2021 havde Kommissionen modtaget 26 medlemsstaters genopretnings- og resiliensplaner, hvoraf 22 er vurderet positivt og efterfølgende godkendt af Rådet (Belgien, Kroatien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Portugal, Frankrig, Irland, Italien, Letland, Luxembourg, Østrig, Slovakiet, Litauen, Malta, Slovenien, Rumænien, Estland og Finland). Fire andre medlemsstater (Bulgarien, Ungarn, Polen og Sverige) forelagde planer, for hvilke vurderinger der stadig var i gang ved årets udgang. Én plan (Nederlandene) var endnu ikke forelagt. Den samlede finansielle støtte, der blev godkendt i henhold til de 22 godkendte planer, beløb sig til 291,2 mia. EUR i ikketilbagebetalingspligtig støtte (hvoraf finansieringsaftalerne, der blev undertegnet ved årets udgang, dækkede 195,4 mia. EUR) og 153,9 mia. EUR i finansiel lånestøtte (hvoraf de låneaftaler, der blev undertegnet ved årets udgang, dækkede 153,2 mia. EUR).
Ikketilbagebetalingspligtig støtte
I 2021 udbetalte Kommissionen i alt 46,4 mia. EUR i ikketilbagebetalingspligtig støtte til 20 af de 22 medlemsstater med indsendte og godkendte genopretnings- og resiliensplaner. Ud af dette beløb var 36,4 mia. EUR betalt som forfinansiering. Efter Spaniens opfyldelse af milepælene, blev der udbetalt yderligere 10 mia. EUR inden årets udgang, hvoraf 1,5 mia. EUR af den oprindelige forfinansiering var udlignet. Yderligere 0,3 mia. EUR i forfinansiering, vedrørende den ikketilbagebetalingspligtige støtte til Finland, var endnu ikke udbetalt ved årets udgang. For Irlands vedkommende var den ikketilbagebetalingspligtige støtte på 1,0 mia. EUR blevet godkendt, men ved årets udgang var der ikke undertegnet nogen finansieringsaftale.
|
|
|
|
Mia. EUR
|
Medlemsstat
|
Maksimal
ikketilbagebetalingspligtig støtte*
|
I alt
undertegnet pr. 31.12.2021
|
Budgetmæssige
forpligtelser
i 2021
|
I alt
udbetalt pr.
31.12.2021
|
Østrig
|
3,5
|
2,2
|
1,1
|
0,4
|
Belgien
|
5,9
|
3,6
|
1,8
|
0,8
|
Kroatien
|
6.3.
|
4,6
|
2,3
|
0,8
|
Cypern
|
1,0
|
0,8
|
0,4
|
0,1
|
Tjekkiet
|
7,0
|
3,5
|
1,8
|
0,9
|
Danmark
|
1,6
|
1,3
|
0,6
|
0,2
|
Estland
|
1,0
|
0,8
|
0,4
|
0,1
|
Finland
|
2,1
|
–†
|
0,8
|
–†
|
Frankrig
|
39,4
|
24,3
|
12,0
|
5,1
|
Tyskland
|
25,6
|
16,3
|
8,1
|
2,3
|
Grækenland
|
17,8
|
13,5
|
6,7
|
2,3
|
Irland
|
1,0
|
–‡
|
0,5
|
—
|
Italien
|
68,9
|
47,9
|
23,7
|
9,0
|
Letland
|
1,8
|
1,6
|
0,8
|
0,2
|
Litauen
|
2,2
|
2,1
|
1,0
|
0,3
|
Luxembourg
|
0,1
|
0,1
|
0,0
|
0,0
|
Malta
|
0,3
|
0,2
|
0,1
|
0,0
|
Portugal
|
13,9
|
9,8
|
4,8
|
1,8
|
Rumænien
|
14,2
|
10,2
|
5,1
|
1,9
|
Slovakiet
|
6,3
|
4,6
|
2,3
|
0,8
|
Slovenien
|
1,8
|
1,3
|
0,6
|
0,2
|
Spanien
|
69,5
|
46,6
|
23,1
|
19,0
|
Godkendt
|
291,2
|
195,4
|
98,0
|
46,4
|
Bulgarien
|
6,3
|
—
|
—
|
—
|
Ungarn
|
7,2
|
—
|
—
|
—
|
Nederlandene
|
6,0
|
—
|
—
|
—
|
Polen
|
23,9
|
—
|
—
|
—
|
Sverige
|
3,3
|
—
|
—
|
—
|
Endnu ikke godkendt
|
46,6
|
—
|
—
|
—
|
I alt
|
338,0
|
195,4
|
98,0
|
46,4
|
*
Medlemsstater med godkendte planer: finansiering fordelt på hver godkendt genopretnings- og resiliensplan.
Medlemsstater uden godkendte planer: maksimumsbeløb i støtte i henhold til forordningen om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten.
Beløbene er omfattet af den i artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 omhandlede ajourføring, som forventes den 30. juni 2022.
†
Finland: undertegnet og kun udbetalt i 2022 (0,3 mia. EUR).
‡
Irland: ikke undertegnet på tidspunktet for underskrivelsen af dette regnskab. Irland har ikke anmodet om forfinansiering til ikketilbagebetalingspligtig støtte.
|
Lån
I 2021 udbetalte Kommissionen i alt 18,0 mia. EUR i form af en forfinansiering til fire medlemsstater (Cypern, Grækenland, Italien og Portugal) svarende til 13 % af deres respektive lånetildelinger. Yderligere 1,9 mia. EUR i forfinansiering, vedrørende den finansielle lånestøtte til Rumænien, var endnu ikke udbetalt ved årets udgang. For Sloveniens vedkommende var der godkendt finansiel lånestøtte på 0,7 mia. EUR, men ved årets udgang var der ikke undertegnet nogen låneaftale.
|
|
|
|
|
Mia. EUR
|
Medlemsstat
|
Maksimal
støtte til lånefinansiering
|
I alt
undertegnet den
31.12.2021
|
Udbetalt støtte i alt pr. 31.12.2021
|
Tilbagebetalt
støtte i alt pr. 31.12.2021
|
Saldo
i alt pr. 31.12.2021
|
Cypern
|
0,2
|
0,2
|
0,0
|
—
|
0,0
|
Grækenland
|
12,7
|
12,7
|
1,7
|
—
|
1,7
|
Italien
|
122,6
|
122,6
|
15,9
|
-
|
15,9
|
Portugal
|
2,7
|
2,7
|
0,4
|
-
|
0,4
|
Rumænien
|
14,9
|
14,9
|
-*
|
-
|
-
|
Slovenien
|
0,7
|
-†
|
-
|
-
|
-
|
Godkendt
|
153,9
|
153,2
|
18,0
|
-
|
18,0
|
Reserve
|
231,9
|
-
|
-
|
-
|
-
|
|
|
|
|
|
|
*
Rumænien: kun udbetalt i 2022 (1,9 mia. EUR).
†
Slovenien: kun undertegnet i 2022. Slovenien har ikke anmodet om forfinansiering af lånet.
|
I henhold til låneaftalerne vil medlemsstaterne foretage årlige tilbagebetalinger på 5 % af de udbetalte beløb med start ti år efter udbetalingstidspunktet. Portugal, Grækenland, Italien og Cypern vil således påbegynde tilbagebetalingen af lånene fra 2032, idet lånene forfalder i 2051. Tilbagebetalingsplanen for udestående nominelle beløb ved årets udgang er som følger:
|
|
|
Mio. EUR
|
Medlemsstat
|
Tilbagebetalings-
periode
|
Årlig
tilbagebetaling
|
Tilbagebetaling
i alt
|
Cypern
|
2032-2051
|
1
|
26
|
Grækenland
|
2032-2051
|
83
|
1 655
|
Italien
|
2032-2051
|
797
|
15 938
|
Portugal
|
2032-2051
|
18
|
351
|
I alt
|
|
899
|
17 970
|
NGEU's bidrag til andre programmer over EU-budgettet
Ved udgangen af 2021 havde Kommissionen udbetalt i alt 7,2 mia. EUR som betalinger til andre programmer under FFR, hovedsagelig i forbindelse med REACT-EU, som finansierer Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF):
|
|
|
Mia. EUR
|
FFR-program
|
I alt
godkendt
FFR-bidrag
|
Budgetmæssige
Forpligtelser
i 2021
|
I alt
udbetalt pr.
31.12.2021
|
REACT-EU
|
50,6
|
39,5
|
7,0
|
— heraf EFRU
|
31,5
|
24,0
|
4,9
|
— heraf ESF
|
19,2
|
15,4
|
2,1
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
10,9
|
0,0
|
0,0
|
Udvikling af landdistrikter (ELFUL)
|
8,1
|
2,4
|
0,1
|
InvestEU
|
6,1
|
1,7
|
0,2
|
Horisont Europa
|
5,4
|
1,8
|
0,0
|
RescEU
|
2,1
|
0,1
|
0,0
|
I alt
|
83,1
|
45,5
|
7,2
|
Lån ydet inden for rammerne af NextGenerationEU, følger ikke princippet om, at andre finansielle støtteinstrumenter skal tilbagebetales. I stedet er der udviklet en diversificeret og samlet finansieringsstrategi for NextGenerationEU, som har krævet, at der gennemføres en effektiv likviditetsstyring. Formålet med likviditetsstyringen under NextGenerationEU er at sikre, at indeståender på NGEU-bankkontoen, er tilstrækkelige til at dække alle kommende udbetalinger og til at opretholde en sikkerhedsbaseret buffer, samtidig med at der undgås for store saldi. Med hensyn til likviditetsstyringen har Kommissionen udviklet et IT-værktøj, der gør det muligt dagligt at overvåge NGEU-kontoen. Ved udgangen af 2021 beløb de samlede indeståender på NGEU's konto uden for budgettet sig til 18,0 mia. EUR. Desuden indestod yderligere 1,4 mia. EUR på Kommissionens centrale finansforvaltnings konto, som venter på at blive udbetalt over budgettet til FFR-programmer.
De samlede betalingsbevillinger for 2021 i det oprindeligt vedtagne EU-budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 18. december 2020, var på 166 060 mio. EUR og skulle finansieres ved hjælp af egne indtægter, som beløb sig til i alt 156 867 mio. EUR. Overslaget over indtægter og udgifter på det oprindelige budget justeres typisk i løbet af regnskabsåret ved hjælp af ændringsbudgetter. Justeringer af de BNI-baserede egne indtægter sikrer, at de budgetterede indtægter svarer nøjagtigt til de budgetterede udgifter. Ved at gøre dette overholdes princippet om budgetligevægt, og budgetindtægterne og -udgifterne (betalingsbevillingerne) er lig med hinanden.
I 2021 blev der vedtaget seks ændringsbudgetter. Når disse tages i betragtning, beløber de endelige vedtagne indtægter sig til 168 011 mio. EUR i 2021, og den samlede finansiering ved hjælp af egne indtægter beløber sig til 156 993 mio. EUR. Medlemsstaternes bidrag i 2021 lå på et stabilt niveau. Stigningen i betalingsbevillingerne (1 950 mio. EUR) finansieredes primært af overskuddet fra det foregående år.
Indtægterne kommer fra seks kilder (budgetafsnit):
Budgetafsnit 1: Egne indtægter
De inddrevne traditionelle egne indtægter (158 632 mio. EUR) var 1,0 % højere end beløbene på budgettet (156 993 mio. EUR). Dette skyldtes hovedsagelig et højere inddrevet beløb end forventet i de sidste to måneder af året.
Medlemsstaternes endelige moms-, BNI- og plastbaserede betalinger svarer også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskellene mellem de eurokurser, der blev brugt ved budgetlægningen, og de kurser, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der er uden for euroområdet, reelt foretog deres betalinger.
Budgetafsnit 2: Overskud, saldi og tilpasninger
Overskuddet fra det foregående regnskabsår beløb sig til 1 769 mio. EUR. Dette beløb blev opført på budgettet for 2021 gennem et ændringsbudget, og medlemsstaternes egne indtægter blev tilsvarende reduceret.
For moms- og BNI-saldiene er de relevante bestemmelser fastsat i artikel 10b i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014. I henhold til disse regler beregnes den samlede sum af saldi således, at virkningen på EU-budgettet er nul ("nettingsystem"), og proceduren medfører ikke en budgetændring. Kommissionen anmoder derfor medlemsstaterne direkte om at indbetale nettobeløbene.
Budgetafsnit 3: Administrative indtægter
Dette afsnit omfatter indtægter fra skatter og afgifter på vederlag til personale, som beløber sig til 2 230 mio. EUR.
Budgetafsnit 4: Finansielle indtægter, morarenter og bøder
I afsnit 4 henviser forskellen mellem det budgetterede beløb (515 mio. EUR) og resultatet (1 633 mio. EUR) hovedsagelig til bøder pålagt i konkurrencesager.
Budgetafsnit 5: Budgetgarantier, lånoptagelse og långivning
Omfanget af dette afsnit er steget betydeligt med NextGenerationEU's fremkomst. NGEU-midler inden for dette afsnit er formålsbestemte indtægter. Budgetafsnit 5 omfatter indtægter i forbindelse med garantier og renter og tilbagebetalinger af ydede lån. Der kanaliseres også midler (til NGEU's ikketilbagebetalingspligtige støtte under genopretnings- og resiliensfaciliteten og til styrkelse af FFR-programmerne) fra øremærkede indtægter, som medlemsstaterne modtager under EU-genopretningsinstrumentet (EURI). Se afsnit 2.2 og 2.3 i Regnskabsåret i hovedtræk for en samlet oversigt over NGEU.
Budgetafsnit 6: Indtægter, bidrag og refusion i forbindelse med EU-politikker
Dette afsnit vedrører primært indtægter fra finansielle korrektioner i relation til struktur- og landbrugsfonde (ESI-fonde, EGFL og ELFUL). Det omfatter også tredjelandes deltagelse i forskningsprogrammer, regnskabsafslutningen for landbrugsfondene og andre bidrag og refusioner til EU-programmer/-aktiviteter. En betydelig andel af det samlede beløb består af formålsbestemte indtægter, der giver anledning til opførelse af tillægsbevillinger på udgiftssiden.
I 2021 beløb budgetindtægterne sig til i alt 239 596 mio. EUR
I 2021, som var det første år for den nye flerårige finansielle ramme for 2021-2027, beløb det endelige vedtagne budget sig til 166,8 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 168,0 mia. EUR i betalingsbevillinger. NGEU styrkede de centrale programmer med yderligere 421,1 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 55,5 mia. EUR i betalingsbevillinger opført på EU-budgettet som eksterne formålsbestemte indtægter
.
Gennemførelsen af budgettet for 2021 blev i væsentlig grad påvirket af forsinkelserne i vedtagelsen af nye retsgrundlag og de nye regler for strukturfonde. Størstedelen af forpligtelsesbevillingerne for 2021 til strukturfondene (med en nettoværdi på 49 mia. EUR) blev omprogrammeret til 2022-2025 i henhold til FFR-forordningens artikel 7. I de tilfælde, der er tilladt i henhold til finansforordningen og/eller nye retsgrundlag, blev de bevillinger, der ikke er blevet udnyttet, fremført til 2022: 4,1 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger og 4,2 mia. EUR i betalingsbevillinger. I 2021 blev muligheden for at overføre uudnyttede vedtagne budgetbevillinger til det følgende år for første gang anvendt af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — et globalt Europa
"
. Lignende bestemmelser finder anvendelse og blev anvendt på brexittilpasningsreserven og solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR).
Udnyttelsen af de samlede forpligtelsesbevillinger i 2021 beløb sig til i alt 268,3 mia. EUR:
·113,4 mia. EUR fra det endelige vedtagne budget
·0,6 mia. EUR fra bevillinger fremført fra 2020
·154,3 mia. EUR fra bevillinger, der stammer fra formålsbestemte indtægter,
oheraf 143,5 mia. EUR fra NGEU.
De samlede betalinger i 2021 beløb sig til i alt 228,0 mia. EUR:
·163,6 mia. EUR fra det endelige vedtagne budget
·1,8 mia. EUR fra bevillinger fremført fra 2020
·62,6 mia. EUR fra bevillinger, der stammer fra formålsbestemte indtægter,
oheraf 53,6 mia. EUR fra NGEU.
Samlet udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillinger i 2021 for hver af EU's politiske mål
I 2021 lå udnyttelsesgraden for så vidt angår alle typer bevillinger (budgetbevillinger, fremførsler fra det foregående år og formålsbestemte indtægter) på 44 % for forpligtelser og 92 % for betalinger. Udnyttelsesgraden, bortset fra for formålsbestemte indtægter, var i 2021 68 % for forpligtelsesbevillinger og 97 % for betalingsbevillinger. En vigtig del af de betalinger, der blev foretaget i 2021, vedrørte gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
Under hensyntagen til fremførslerne og forpligtelserne under delt forvaltning, som blev omprogrammeret i overensstemmelse med artikel 7 i FFR-forordningen, ville gennemførelsen af det vedtagne budget være nået op på næsten 100 % for både forpligtelses- og betalingsbevillinger.
Udnyttelsen af NGEU-bevillingerne nåede op på 34 % for den samlede forpligtelse og 97 % for de samlede betalingsbevillinger, der var opført på EU-budgettet. NGEU's forpligtede beløb udgjorde 87 % af det beløb, der blev godkendt til forpligtelser i 2021, hvilket var på 164,6 mia. EUR.
De uindfriede forpligtelser (i daglig tale RAL, reste à liquider), som er forpligtede beløb, der endnu ikke er betalt, beløb sig til 341,6 mia. EUR ved udgangen af 2021. De uindfriede forpligtelser steg i forhold til 2020 (med 38,4 mia. EUR), men denne stigning var mindre end oprindeligt forventet, da de fleste af forpligtelserne til programmer under delt forvaltning (med en nettoværdi på 49 mia. EUR), der var planlagt for 2021, blev udsat til 2022 og efterfølgende år i overensstemmelse med FFR-forordningens artikel 7. Omprogrammeringen af den delte forvaltning vil bidrage til en yderligere stigning i UF i de kommende år.
Den vigtigste drivkraft bag stigningen i de uindfriede forpligtelser fra 2021 var starten på gennemførelsen af NGEU (den ikketilbagebetalingspligtige del), der bidrog med 89,9 mia. EUR (26 %) til de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2021. De formålsbestemte indtægter under NGEU vil føre til en stigning i de uindfriede forpligtelser i de kommende år, da alle forpligtelser vil blive indgået senest den 31. december 2023 og vil blive indfriet ved betalinger frem til den 31. december 2026 i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 9, i EURI-forordningen
.
Budgetresultatet (overskud) steg fra 1,8 mia. EUR i 2020 til 3,2 mia. EUR i 2021, som følge af de højere end forventede indtægter fra toldafgifter og bøder.
Finansielle instrumenter, der finansieres over EU-budgettet, findes i form af garantiinstrumenter, egenkapitalinstrumenter og låneinstrumenter. Under FFR for 2021-2027 forventes anvendelsen af budgetgarantier at stige i forhold til anvendelsen af finansielle instrumenter, der finansieres fuldt ud eller tilføres midler fra EU-budgettet. Navnlig vil der under InvestEU-programmet blive stillet 26,2 mia. EUR i EU-garantier til EIB-Gruppen og andre finansielle institutioner til støtte for forskellige af Unionens politiske mål gennem finansierings- og investeringstransaktioner. I modsætning til den traditionelle budgetgennemførelse ved hjælp af tilskud og støtte er den grundlæggende tanke bag denne tilgang, at den endelige støttemodtager for hver euro, der bruges fra budgettet via finansielle instrumenter, får mere end 1 EUR i finansiel støtte på grund af løftestangseffekten.
I forbindelse med denne type budgetgennemførelse udbetales midlerne enten til forvaltningskonti, der forvaltes af bemyndigede enheder, og forbliver disponible (som kontanter og likvide midler, gældsinstrumenter eller investeringer i pengemarkedsfonde eller aktivporteføljer i puljer) til dækning af fremtidige anmodninger om garanti, eller investeres i egenkapital. Betydningen og størrelsen af finansielle instrumenter, der finansieres over EU-budgettet under direkte og indirekte forvaltning, er vokset i de seneste år.
I forbindelse med denne type budgetgennemførelse yder EU garantier til modparter, for hvilke finansieringen kun delvist ydes gennem garantifonde, der er oprettet af Kommissionen, hvorved disse midler udgør eventualforpligtelser på EU-budgettet, hvis midlerne ikke kan dække træk på garantien. EU har ydet garantier for lån ydet uden for EU (det såkaldte eksterne lånemandat eller ELM, i EIB) og for låne- og egenkapitaltransaktioner, der er dækket af EFSI-garantien til EIB-Gruppen, samt garantier for transaktioner, der er dækket af EFSD-garantien og garantien for foranstaltninger udadtil (NDICI), der udstedes til EIB-Gruppen og andre finansielle institutioner.
Fra og med 2021 indbetales hensættelser via garantifonde til Den Fælles Hensættelsesfond. Den Fælles Hensættelsesfond er oprettet i henhold til finansforordningen med henblik på at have de nødvendige hensættelser (dvs. midler, der besiddes) til at dække de finansielle forpligtelser, der følger af finansielle instrumenter, budgetgarantier og lån til finansiel bistand fra den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Det omfatter også visse aktiver i forbindelse med hensættelser til dækning af finansielle forpligtelser fra tidligere FFR'er.
Den Fælles Hensættelsesfond er oprettet og fungerer som en enkelt portefølje, der i øjeblikket kombinerer hensættelser til EU's forskellige budgetgarantier og programmer for finansiel bistand. Ressourcerne i Den Fælles Hensættelsesfond opdeles i segmenter med henblik på at spore de beløb, der vedrører de forskellige bidragende instrumenter (budgetgarantier og programmer for finansiel bistand).
Efter ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev nettoaktiverne i EFSI-garantifonden overført til Den Fælles Hensættelsesfond fra den 1. januar 2021. Nettoaktiverne i EFSD-garantifonden og Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland er blevet overført til Den Fælles Hensættelsesfond i løbet af 2021.
Pr. 31. december 2021 råder Kommissionen over finansielle aktiver i Den Fælles Hensættelsesfond for følgende segmenter:
·Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland — 2,7 mia. EUR
·Garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) — 8,5 mia. EUR
·Garantifonden for Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) — 0,8 mia. EUR og
·Garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (InvestEU) — 0,3 mia. EUR.
Hertil kommer, at der i Kommissionens centrale finansforvaltning er 92 mio. EUR som likviditetsbuffer til dækning af omgående træk på garantien.
EU's låntagnings- og långivningsaktiviteter i forbindelse med finansielle bistandsprogrammer er ikkebudgetrelevante transaktioner. Med undtagelse af NGEU videreudlånes de rejste midler oftest back-to-back til modtagerlandet, dvs. med samme kupon, løbetid og beløb. Uanset metoden med back-to-back-videreudlån påhviler betalingen af afdrag og renter på finansieringsinstrumentet EU, som skal sikre, at alle betalinger foretages fuldt ud og rettidigt. Kommissionen har indført procedurer for at sikre tilbagebetalingen af lån, selv når de misligholdes.
Finansiel støtte til medlemsstaterne og tredjelande i form af bilaterale lån, der finansieres via kapitalmarkederne og garanteres over EU-budgettet, ydes af Kommissionen i overensstemmelse med afgørelser truffet af Europa-Parlamentet og Rådet. I 2021 drev Kommissionen på vegne af EU fem hovedprogrammer, hvorunder den kan yde lån:
·betalingsbalancestøtte (BOP)
·bistand fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)
·makrofinansiel bistand (MFA)
·SURE-bistand og
·NextGenerationEU — Yderligere oplysninger om NGEU kan findes i afsnit 2.
Pr. 31. december 2021 var de nominelle beløb på de lån, der er ydet som finansiel bistand, undtagen NGEU (se afsnit 2) på:
|
|
|
|
Mia. EUR
|
|
Tildelt støtte i alt
|
Udbetalt i alt ved årets udgang
|
Tilbagebetalt i alt ved årets udgang
|
Udestående ved årets udgang
|
SURE
|
|
|
|
|
Belgien
|
8,2
|
8,2
|
—
|
8,2
|
Bulgarien
|
0,5
|
0,5
|
—
|
0,5
|
Kroatien
|
1,0
|
1,0
|
—
|
1,0
|
Cypern
|
0,6
|
0,6
|
—
|
0,6
|
Tjekkiet
|
2,0
|
2,0
|
—
|
2,0
|
Estland
|
0,2
|
0,2
|
—
|
0,2
|
Grækenland
|
5,3
|
5,3
|
—
|
5,3
|
Ungarn
|
0,5
|
0,5
|
—
|
0,5
|
Irland
|
2,5
|
2,5
|
—
|
2,5
|
Italien
|
27,4
|
27,4
|
—
|
27,4
|
Letland
|
0,3
|
0,3
|
—
|
0,3
|
Litauen
|
1,0
|
1,0
|
—
|
1,0
|
Malta
|
0,4
|
0,4
|
—
|
0,4
|
Polen
|
11,2
|
8,2
|
—
|
8,2
|
Portugal
|
5,9
|
5,4
|
—
|
5,4
|
Rumænien
|
4,1
|
3,0
|
—
|
3,0
|
Slovakiet
|
0,6
|
0,6
|
—
|
0,6
|
Slovenien
|
1,1
|
1,1
|
—
|
1,1
|
Spanien
|
21,3
|
21,3
|
—
|
21,3
|
|
94,3
|
89,6
|
—
|
89,6
|
EFSM
|
|
|
|
|
Irland
|
22,5
|
22,5
|
—
|
22,5
|
Portugal
|
24,3
|
24,3
|
—
|
24,3
|
|
46,8
|
46,8
|
—
|
46,8
|
MFA
|
|
|
|
|
Ukraine
|
5,0
|
5,0
|
(0,6)
|
4,4
|
Tunesien
|
1,4
|
1,1
|
—
|
1,1
|
Jordan
|
1,1
|
0,9
|
—
|
0,9
|
Andet
|
1,5
|
1,2
|
(0,2)
|
1,0
|
|
9,0
|
8,2
|
(0,8)
|
7,4
|
BOP
|
|
|
|
|
Letland
|
2,9
|
2,9
|
(2,7)
|
0,2
|
|
2,9
|
2,9
|
(2,7)
|
0,2
|
I alt
|
153,0
|
147,5
|
(3,5)
|
144,0
|
Tilbagebetalingsplanen for udestående beløb ved årets udgang er som følger:
|
|
|
|
|
Mia. EUR
|
|
SURE
|
EFSM
|
MFA
|
BOP
|
I ALT
|
|
|
|
|
|
|
2022
|
—
|
2,7
|
—
|
—
|
2,7
|
2023
|
—
|
3,5
|
0,1
|
—
|
3,6
|
2024
|
—
|
2,6
|
0,6
|
—
|
3,2
|
2025
|
8,0
|
2,4
|
—
|
0,2
|
10,6
|
2026
|
8,0
|
4,0
|
0,1
|
|
12,1
|
2027
|
—
|
3,0
|
0,2
|
|
3,2
|
2028
|
10,0
|
2,3
|
0,2
|
|
12,5
|
2029
|
8,1
|
1,4
|
0,9
|
|
10,4
|
2030
|
10,0
|
—
|
0,1
|
|
10,1
|
2031
|
—
|
7,3
|
1,2
|
|
8,5
|
2032
|
—
|
3,0
|
0,1
|
|
3,1
|
2033
|
—
|
2,1
|
0,5
|
|
2,6
|
2034
|
—
|
—
|
0,1
|
|
0,1
|
2035
|
8,5
|
2,0
|
2,0
|
|
12,5
|
2036
|
9,0
|
5,7
|
1,3
|
|
16,0
|
2037
|
—
|
—
|
—
|
|
—
|
2038
|
—
|
1,8
|
—
|
|
1,8
|
2039
|
|
|
|
|
—
|
2040
|
7,0
|
—
|
—
|
|
7,0
|
2041
|
|
|
|
|
—
|
2042
|
—
|
3,0
|
—
|
|
3,0
|
2043
|
|
|
|
|
—
|
2044
|
|
|
|
|
—
|
2045
|
|
|
|
|
—
|
2046
|
5,0
|
|
|
|
5,0
|
2047
|
6,0
|
|
|
|
6,0
|
2048
|
|
|
|
|
—
|
2049
|
|
|
|
|
—
|
2050
|
10,0
|
|
—
|
|
10,0
|
2051
|
—
|
|
|
|
—
|
I alt
|
89,6
|
46,8
|
7,4
|
0,2
|
144,0
|
SURE
SURE blev etableret i 2020 for at yde finansiel bistand til medlemsstater, der oplever eller er alvorligt truet af en alvorlig økonomisk forstyrrelse som følge af covid-19-pandemien i deres område. Instrumentet supplerer de nationale foranstaltninger, som de berørte medlemsstater har truffet. Maksimumsbeløbet for den finansielle støtte må ikke overstige 100 mia. EUR for samtlige medlemsstater.
Ved udgangen af 2021 undertegnede medlemsstaterne lånefacilitetsaftaler for 94,3 mia. EUR, og ud af dette beløb blev der udbetalt 89,6 mia. EUR ved udgangen af 2021. De nye lån, der blev udbetalt i 2021, beløb sig til 50,1 mia. EUR. Lånenes løbetid varierer mellem 5, 10, 15, 20 og 30 år.
EFSM
Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) blev oprettet med henblik på at yde finansiel bistand til alle medlemsstater, der befinder sig i eller er alvorligt truet af en meget urolig økonomisk eller finansiel situation som følge af usædvanlige begivenheder, de ikke selv er herre over. EFSM blev således brugt til at yde finansiel bistand til Irland og Portugal mellem 2011 og 2014 på betingelse af, at der blev gennemført reformer. Dette program er afsluttet, og der kan ikke ydes yderligere lån herunder, om end det stadig eksisterer med henblik på specifikke formål såsom forlængelsen af løbetiden på de lån, der er ydet til Irland og Portugal, samt overgangslån. I 2021 blev et beløb på 9,8 mia. EUR, der forfalder i løbet af året, forlænget til 2036 (3 mia. EUR for Irlands vedkommende og 1,8 mia. EUR for Portugals vedkommende) og indtil 2031 (5 mia. EUR for Portugals vedkommende).
Det tildelte beløb til Portugal blev nedsat fra 26 mia. EUR til 24,3 mia. EUR, da et beløb på 1,7 mia. EUR var udløbet, og der ikke var mulighed for yderligere udbetalinger. I december 2021 anmodede Portugal om en forlængelse af løbetiden for 2,2 mia. EUR af det samlede lån på 2,7 mia. EUR, der forfaldt i april 2022. I februar 2022 lånte Kommissionen 2,2 mia. EUR til refinansiering af lånet, som er blevet forlænget med 4,5 år.
MFA
MFA-programmet er en form for finansiel bistand, som EU yder til partnerlande uden for EU, der har problemer med betalingsbalancen (herunder udestående til Ukraine på 4,4 mia. EUR). Makrofinansiel bistand tager form af mellemfristede/langfristede lån eller tilskud, eller en kombination heraf, og er kun til rådighed for lande, der drager fordel af et IMF-program, der foretager udbetalinger.
Kommissionen vedtog i 2020 et forslag til en makrofinansiel bistandspakke på 3 mia. EUR til ti udvidelses- og naboskabspartnerlande for at hjælpe dem med at begrænse de økonomiske konsekvenser af coronaviruspandemien. Europa-Parlamentet og Rådet vedtog afgørelsen den 25. maj 2020. I henhold til denne afgørelse udbetalte Kommissionen i 2021 ti nye lån med et samlet nominelt beløb på 1,7 mia. EUR til ni modtagere af makrofinansiel bistand. Løbetiden for de nye lån varierer mellem 10 og 15 år.
Betalingsbalancestøtte
Betalingsbalancestøtte (BOP) er et bistandsprogram beregnet på lande uden for euroområdet, som har eller er i fare for at få problemer med betalingsbalancen. Betalingsbalancestøtte tager form af mellemfristede lån, som er betingede af, at der gennemføres en række politikker, som skal løse underliggende økonomiske problemer. Betalingsbalancestøtte fra EU tilbydes typisk i samarbejde med IMF og andre internationale institutioner eller lande.
Det tildelte beløb til Letland via betalingsbalancestøtte blev nedsat fra 3,1 mia. EUR til 2,9 mia. EUR, da det disponible beløb på 0,2 mia. EUR var udløbet og ikke længere kunne udbetales. Der fandt ingen nye transaktioner eller tilbagebetaling af lån sted i 2021.
EU's optagne lån er direkte og ubetingede forpligtelser for EU og garanteres af EU-medlemsstaterne (budgetmæssige eventualforpligtelser). Lån, der optages for at finansiere lån til lande uden for EU, dækkes af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. Hvis en modtagende medlemsstat misligholder lånet, dækkes afdrag og renter om muligt via Kommissionens disponible likviditetssaldo. Hvis dette ikke er muligt på det tidspunkt, henter Kommissionen de nødvendige midler hos medlemsstaterne. EU's medlemsstater er i henhold til EU's bestemmelser om egne indtægter (artikel 14 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014) forpligtet til at stille tilstrækkelige midler til rådighed til, at EU kan opfylde sine forpligtelser. Investorerne er således kun eksponeret for EU's kreditrisiko og ikke for kreditrisikoen for modtagerne af de lån, de finansierer. Ved back-to-back-videreudlån sikres det, at EU-budgettet ikke løber nogen rente- eller kursrisiko.
Lån ydet til medlemsstaterne under SURE-instrumentet understøttes af en ordning med frivillige garantier fra medlemsstaterne på 25 % af det maksimale beløb for finansiel bistand. De enkelte medlemsstaters bidrag til det samlede garantibeløb modsvarer deres relative andel af Den Europæiske Unions samlede bruttonationalindkomst (BNI) ifølge EU-budgettet for 2020.
For hvert landeprogram fastlægges det samlede støttebeløb, det antal rater, som skal udbetales, og den maksimale (gennemsnitlige) løbetid for lånepakken i Europa-Parlamentet, Rådets og Kommissionens afgørelser. Derefter vedtager Kommissionen og den pågældende medlemsstat låne-/finansieringsparametrene, navnlig løbetiden for rater. Desuden afhænger alle raterne på nær den første rate af, at en række politiske betingelser overholdes inden for rammerne af fælles finansiel bistand fra EU/IMF, hvilket er endnu en faktor, som har betydning for tidsplanen for finansieringen. Det betyder, at tidsplaner og løbetider for emissionerne bestemmes af EU's dertil svarende udlånsaktivitet. Finansieringen ydes udelukkende i euro, og løbetidsspektret er fra 3 til 30 år.
EU's konsoliderede indtægter omfatter beløb vedrørende kommercielle transaktioner og ikkekommercielle transaktioner, hvoraf de sidste er de mest interessante. Den femårige tendens for de vigtigste ikkekommercielle indtægtskategorier (som omfatter BNI-baserede indtægter, traditionelle egne indtægter, momsindtægter, nye egne indtægter baseret på plastemballageaffald, bøder og inddrivelse af udgifter) er som følger:
*Tal for 2020 og 2021: ekskl. ikkekommercielle indtægter i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af EU
Eftersom indtægterne på budgettet skal svare til (eller overstige) udgifterne, er de betalinger, der foretages hvert år, den primære drivkraft i den udvikling i indtægterne, der præsenteres ovenfor.
I 2021 beløb de konsoliderede indtægter, bestående af alle indtægtskategorier, sig til 178,9 mia. EUR i forhold til 224,0 mia. EUR det foregående år. Hovedårsagen til faldet på 45,1 mia. EUR eller 20,1 % var den begrænsede virkning af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, som havde fået indtægterne i 2020 til at stige med 47,5 mia. EUR, men bidrog kun med 1,1 mia. EUR til indtægterne i 2021. Med undtagelse af disse specifikke indtægter beløber de konsoliderede indtægter for 2021 sig til 177,8 mia. EUR, hvilket svarer til det foregående års justerede konsoliderede indtægter (176,5 mia. EUR).
Hvad angår de resterende indtægtskategorier, var de vigtigste nye elementer indførelsen af de nye egne indtægter baseret på plastemballageaffald, en stigning i indtægterne fra bøder og et fald i BNI-baserede indtægter:
·Indtægterne fra de nye egne indtægter baseret på plastemballageaffald, der blev indført i 2021 med ikrafttrædelsen af den nye afgørelse om egne indtægter 2020/2053, beløb sig til 5,8 mia. EUR. En ensartet bidragssats på 0,80 euro pr. kilo opkræves på baggrund af vægten af ikkegenanvendt plastemballageaffald, der genereres i hver medlemsstat. Ikkegenanvendt plastemballageaffald i et givet år beregnes som forskellen mellem det plastemballageaffald, der genereres, og det plastemballageaffald, der genanvendes samme år i en medlemsstat. Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet har ret til specifikke årlige faste reduktioner i deres respektive bidrag til plastbaserede egne indtægter.
·Bødeindtægter steg fra 0,5 mia. EUR i 2020 til 2,0 mia. EUR i 2021. Stigningen på 1,5 mia. EUR skyldes både det større antal bøder og de højere bødebeløb, der blev udstedt i 2021. De største bøder, der blev udstedt i 2021, blev pålagt: BMW og Volkswagen-koncernen (Volkswagen, Audi og Porsche), som blev pålagt en bøde på 875 mio. EUR for at indgå hemmelige aftaler om den tekniske udvikling inden for fjernelse af nitrogenoxider, og Nomura, UBS og UniCredit, som blev pålagt en bøde på 371 mio. EUR for deltagelsen af en gruppe børshandlere i et kartel på det primære og sekundære marked for europæiske statsobligationer.
·De BNI-baserede indtægter (bruttonationalindkomst), den vigtigste andel af EU's driftsindtægter, faldt fra 125,4 mia. EUR i 2020 til 116,0 mia. EUR i 2021. Faldet på 9,4 mia. EUR eller 7,5 % hænger sammen med stigningen i de andre indtægtskategorier (og de nye indtægter baseret på plastemballageaffald), da de BNI-baserede indtægter finansierer den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægtskilder.
Det primære element i de udgifter, der bogføres i det konsoliderede årsregnskab, er udgifter i forbindelse med delt forvaltning, som omfatter følgende fonde: i) Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), ii) Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne, iii) Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og iv) Den Europæiske Socialfond (ESF). Disse midler udgjorde 119,9 mia. EUR eller 54,3 % af de samlede udgifter på 221,0 mia. EUR i 2021 (2020: 109,7 mia. EUR, 65,9 % af de samlede udgifter). Fordelingen af udgifter under delt forvaltning og deres relative vægt fremgår nedenfor:
Stigningen i udgifterne under delt forvaltning skyldes hovedsagelig øgede udgifter til EFRU og Samhørighedsfonden (5,8 mia. EUR) og ESF (3,0 mia. EUR). Dette afspejler den øgede gennemførelse hen imod slutningen af programmeringsperioden 2014-2020 og den midlertidige stigning i medfinansieringssatsen efter gennemførelsen af CRII+ -foranstaltningerne. Udgifterne til ELFUL og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne og EGFL steg med henholdsvis 1,0 mia. EUR og 0,3 mia. EUR.
Som følge af den vellykkede indførelse af NextGenerationEU (se afsnit 2) steg udgifterne under direkte forvaltning, som udgør Kommissionens budgetgennemførelse, forvaltningsorganer og trustfonde, fra 22,1 mia. EUR i 2020 til 63,0 mia. EUR i 2021. Stigningen på 40,9 mia. EUR skyldes primært den ikketilbagebetalingspligtige støtte, der er ydet under genopretnings- og resiliensfaciliteten inden for rammerne af NextGenerationEU, som beløb sig til 42,9 mia. EUR. De direkte forvaltningsudgifter i forbindelse med covid-19-vaccinationsprogrammerne faldt fra 1,6 mia. EUR i 2020 til 0,7 mia. EUR i 2021.
Udgifter under indirekte forvaltning repræsenterer EU-agenturernes, EU-organernes, tredjelandenes, de internationale organisationers og andre enheders budgetgennemførelse. I 2021 beløb udgifterne under indirekte forvaltning sig til 10,9 mia. EUR, svarende til det foregående års på 11,0 mia. EUR.
Pr. 31. december 2021 beløb de samlede aktiver sig til 414,1 mia. EUR (2020: 280,0 mia. EUR) — den betydelige stigning skyldes yderligere lån fra SURE-instrumentet og lån og udbetalte forskud under det nye NGEU-instrument. De vigtigste poster var finansielle aktiver bortset fra kontanter og likvide midler (188,6 mia. EUR), forfinansiering (93,4 mia. EUR), tilgodehavender og inddrivelige beløb (72,4 mia. EUR) samt kontanter og likvide midler (44,9 mia. EUR). Andre aktiver på 14,7 mia. EUR omfattede hovedsagelig materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver.
Sammensætning af aktiver pr. 31. december 2021
Den betydelige stigning i de samlede aktiver på 134,0 mia. EUR eller 47,9 % fra det foregående år skyldtes hovedsagelig følgende virkninger:
·Udestående lån steg fra 93,3 mia. EUR i 2020 til 163,6 mia. EUR i 2021. Stigningen på 70,3 mia. EUR eller 75,3 % afspejler hovedsagelig udstedelsen af yderligere lån til finansiel bistand under SURE-instrumentet (50,1 mia. EUR) samt udstedelsen af lån under den nye genopretnings- og resiliensfacilitet (18,0 mia. EUR).
·Den samlede forfinansiering steg fra 62,7 mia. EUR i 2020 til 93,4 mia. EUR i 2021. Stigningen på 30,7 mia. EUR eller 49,0 % afspejler den ikketilbagebetalingspligtige støtte, der er ydet under genopretnings- og resiliensfaciliteten (30,8 mia. EUR).
·Kontanter og likvide midler steg fra 16,7 mia. EUR i 2020 til 44,9 mia. EUR i 2021. Stigningen på 28,2 mia. EUR skyldes hovedsagelig likviditeten i forbindelse med NGEU (der indestod 18,0 mia. EUR på NGEU-kontoen og 1,4 mia. EUR på Kommissionens centrale finansforvaltningskonto, som venter på at blive udbetalt over budgettet til FFR-programmer). Den resterende stigning skyldtes det højere beløb for ikkegennemførte betalingsbevillinger i 2021, bøder, der var blevet endelige ved årets udgang, og yderligere traditionelle egne indtægter indkasseret, men endnu ikke opført på budgettet ved årets udgang.
Storbritanniens udtræden af EU
Den 31. januar 2020 udtrådte Det Forenede Kongerige (UK) af Den Europæiske Union. Vilkårene for dets udtræden er fastlagt i en aftale om Det Forenede Kongeriges udtræden af EU og Det Europæiske Atomenergifællesskab, også kendt som "udtrædelsesaftalen". Som led i denne aftale indvilligede Det Forenede Kongerige i at opfylde alle de finansielle forpligtelser, det havde påtaget sig, mens det var medlem af EU. Aftalen trådte i kraft den 31. januar 2020. Det Forenede Kongerige vil fortsat bidrage til EU-budgettet og drage fordel af EU's programmer og udgifter fra før 2021 som om det var en medlemsstat. Det Forenede Kongerige vil også modtage visse bestemte midler, som det har indbetalt til EU-budgettet, eller midler modtaget fra EU-budgettet i tilknytning til dets medlemsperiode. EU aflægger to gange om året rapport til Det Forenede Kongerige om de skyldige beløb, og Det Forenede Kongerige betaler dem hver måned. Rapporteringen ajourføres hvert år på grundlag af faktiske tal.
Forpligtelserne i henhold til udtrædelsesaftalen skaber forpligtelser og tilgodehavender for EU, som skal beregnes og afspejles i EU's årsregnskab, og dækker navnlig følgende områder:
·Egne indtægter (artikel 136)
·Uindfriede forpligtelser (artikel 140)
·Konkurrencebøder (artikel 141)
·Unionens forpligtelser (artikel 142)
·Eventualforpligtelser og finansielle instrumenter (artikel 143 og 144)
·Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs nettoaktiver (artikel 145)
·EU's investeringer i Den Europæiske Investeringsfond, EIF (artikel 146)
·Eventualforpligtelser knyttet til retssager (artikel 147).
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Artikel 140
|
Artikel 142
|
Andet
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Betales af Det Forenede Kongerige
|
28 620
|
14 751
|
610
|
43 982
|
49 579
|
Betales til Det Forenede Kongerige
|
—
|
—
|
(2 229)
|
(2 229)
|
(2 122)
|
I alt
|
28 620
|
14 751
|
(1 618)
|
41 753
|
47 456
|
Langfristede
|
17 064
|
14 486
|
(711)
|
30 839
|
40 629
|
Kortfristede
|
11 556
|
265
|
(908)
|
10 913
|
6 827
|
Forfinansiering
Forfinansieringen (minus andre forskud til medlemsstaterne og bidrag til Bêkou- og Afrika-trustfondene) beløb sig til 86,2 mia. EUR i 2021 (2020: 55,5 mia. EUR), hvoraf størstedelen vedrører Kommissionens aktiviteter. Stigningen på 30,7 mia. EUR eller 55,3 % er næsten udelukkende relateret til den ikketilbagebetalingspligtige støtte, der ydes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvilket resulterede i en stigning i forfinansiering i forbindelse med direkte forvaltning fra 14,3 mia. EUR i 2020 til 43,7 mia. EUR i 2021:
Kommissionens forfinansiering efter forvaltningsmetode
Omfanget af forfinansiering, der ydes under FFR-programmer er i betydelig grad påvirket af den flerårige finansielle rammes cyklus — i begyndelsen af en flerårig finansiel rammeperiode forventer man f.eks., at der betales store forskud til medlemsstaterne under samhørighedspolitikken, og disse beløb står fortsat til rådighed for medlemsstaterne indtil programmernes afslutning. Der udbetales også en årlig forfinansiering, som skal anvendes i løbet af året eller inddrives det følgende år som led i den årlige regnskabsafslutning. Kommissionen gør sit yderste for at sikre, at forfinansiering fortsat er passende. Der skal findes en balance mellem at sikre en tilstrækkelig finansiering af projekter og en hurtig godkendelse af udgifter.
Pr. 31. december 2021 beløb de samlede forpligtelser sig til 496,4 mia. EUR (2020: 313,5 mia. EUR) — den enorme stigning skyldes de lån, der blev optaget i 2021 i forbindelse med SURE- og NGEU-instrumentet. De vigtigste poster var lån ifm. NGEU og finansiel bistand (236,7 mia. EUR), pensionsforpligtelser og andre ydelser efter medarbejderens fratrædelse (122,5 mia. EUR), periodeafgrænsningsposter (78,1 mia. EUR) og betalingsforpligtelser overfor tredjeparter (46,4 mia. EUR):
Den betydelige stigning på 82,9 mia. EUR eller 58,3 % i det foregående år skyldtes hovedsagelig følgende virkninger:
·Låntagning steg fra 93,2 mia. EUR i 2020 til 236,7 mia. EUR i 2021. Stigningen på 143,5 mia. EUR vedrører hovedsagelig genopretnings- og resiliensfaciliteten (91,0 mia. EUR) samt yderligere lånoptagelse inden for rammerne af SURE (50,1 mia. EUR).
·Periodeafgrænsningsposter steg fra 64,6 mia. EUR i 2020 til 78,1 mia. EUR i 2021. Stigningen på 13,5 mia. EUR eller 20,9 % vedrører primært den nye genopretnings- og resiliensfacilitet (8,2 mia. EUR) og gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 under EFRU og Samhørighedsfonden (1,9 mia. EUR).
·Betalingsforpligtelser steg fra 32,4 mia. EUR i 2020 til 46,4 mia. EUR i 2021. Stigningen på 14,0 mia. EUR eller 43,2 % skyldes først og fremmest genopretnings- og resiliensfaciliteten (19.1 mia. EUR) og et fald i de beløb, der skal betales i forbindelse med samhørighedspolitikken, hvor beløbet for betalingsanmodninger, der blev modtaget før årets udgang, var lavere end i det foregående år (5,3 mia. EUR).
Samlede betalingsanmodninger og fakturaer modtaget og bogført under Posten "Betalingsforpligtelser" på balancen.
Nettoaktiver
Overskydende passiver i forhold til aktiver pr. 31. december 2021 beløb sig til 82,3 mia. EUR (2020): 33,4 mia. EUR). Den betydelige stigning på 48,9 mia. EUR skyldes hovedsagelig lån i forbindelse med ikketilbagebetalingspligtig støtte, der blev ydet under NGEU i 2021 (hvilket resulterede i en stigning i de direkte forvaltningsudgifter på 42,9 mia. EUR). Det bemærkes, at passiverne overstiger aktiverne betyder ikke, at EU's institutioner og organer er i finansielle vanskeligheder, men derimod, at visse forpligtelser vil blive finansieret af fremtidige årlige budgetter. Et stort antal udgifter er bogført i henhold til periodiseringsprincippet i indeværende år, selv om de måske først reelt bliver betalt de næste år og finansieres via fremtidige budgetter, og de tilknyttede indtægter først bogføres i fremtidige perioder. Bortset fra lån til NGEU, som skal tilbagebetales mellem 2028 og 2051, og forpligtelser til at betale personaleydelser, som skal betales over flere årtier, er de vigtigste beløb, der skal fremhæves, dem, der vedrører EGFL-aktiviteter, hvoraf størstedelen normalt udbetales i første kvartal det følgende år.
Den Europæiske Union (EU/Unionen) er en union, som medlemsstaterne har givet en række beføjelser med henblik på at nå fælles målsætninger. Unionen bygger på følgende værdier: respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd.
EU-traktaterne
|
De overordnede målsætninger og principper for Unionen og EU-institutionerne er fastsat i traktaterne. Unionen og EU-institutionerne kan kun handle inden for rammerne af de beføjelser, traktaterne giver dem til at nå de målsætninger, der er fastsat heri, og skal gøre dette i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. For at
|
nå disse mål og gennemføre sine politikker sørger Unionen for at have de nødvendige finansielle midler til rådighed. Kommissionen er ansvarlig for at fremme Unionens almene interesser, herunder for at gennemføre budgettet og forvalte programmer i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.
|
EU forfølger de i traktaten fastsatte målsætninger ved hjælp af en række redskaber, hvoraf det ene er EU's budget. Andre redskaber er f.eks. en fælles retlig ramme eller fælles politiske strategier.
Den flerårige finansielle ramme og udgiftsprogrammerne
|
De politikker, hvortil der ydes støtte over EU-budgettet, gennemføres i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme (FFR) og den dertil knyttede sektorlovgivning, hvori rammerne for udgiftsprogrammerne og instrumenterne fastsættes. Disse omsætter EU's politiske prioriteter til finansielle termer over en periode, der er lang nok til reelt at have en virkning og til at sikre en sammenhængende langsigtet vision for modtagerne
|
af EU-støtte og for de samfinansierende nationale myndigheder. I rammen fastsættes de maksimale årlige beløb (lofter) for EU's udgifter som helhed og for de vigtigste udgiftskategorier (udgiftsområder). Summen af lofterne for alle udgiftsområder udgør det samlede loft for forpligtelsesbevillingerne. FFR vedtages af Rådet med enstemmighed blandt alle medlemsstaterne med Europa-Parlamentets godkendelse. Den aktuelle flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev vedtaget den 17. december 2020. Den flerårige finansielle ramme 2021-2027 suppleres af det midlertidige genopretningsinstrument NextGenerationEU.
|
Det årlige budget
|
Det årlige budget udarbejdes af Kommissionen. Budgettet for det følgende år vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet (sædvanligvis i midten af december) i henhold til proceduren i artikel 314 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Ifølge ligevægtsprincippet skal de samlede indtægter modsvare de samlede udgifter (betalingsbevillinger) i et givet regnskabsår.
|
EU's vigtigste finansieringskilder er egne indtægter, som suppleres af andre indtægter. Der er fire typer egne indtægter: de traditionelle egne indtægter (primært toldafgifter), egne indtægter baseret på moms, egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald (indført i 2021) og egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI). Andre indtægter fra EU's aktiviteter (f.eks. bøder i konkurrencesager) udgør normalt mindre end 10 % af de samlede indtægter.
Forvaltningsmetoder
|
EU's budget gennemføres ved hjælp af tre former for forvaltning, der fastlægger, hvordan pengene udbetales og forvaltes:
|
·Delt forvaltning: Den største del af budgettet (omkring 3/4 af budgettet) forvaltes af Kommissionen under en ordning med delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne, især på områder som strukturfonde og landbrug.
·Direkte forvaltning: Kommissionen forvalter også selv programmer og kan uddelegere gennemførelsen af specifikke programmer til forvaltningsorganer.
·Indirekte forvaltning: Udgiftsbeslutninger kan også forvaltes indirekte gennem andre organer i eller uden for EU. I finansforordningen og/eller bidragsaftalerne fastsættes de nødvendige kontrol- og rapporteringsmekanismer for disse enheder og Kommissionens tilsyn, når budgetgennemførelsesopgaver overdrages til nationale agenturer, Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe, tredjelande, internationale organisationer (f.eks. Verdensbanken eller FN) og andre enheder (f.eks. EU's decentrale agenturer og fællesforetagender).
Finansforordningen
|
Finansforordningen, der finder anvendelse på det almindelige budget, er en vigtig retsakt i forbindelse med den reguleringsmæssige struktur for EU's finanser. Heri fastsættes de nærmere finansielle regler for gennemførelsen af EU's budget og rollerne for de forskellige aktører, der er involveret i at sikre, at pengene anvendes forsvarligt med henblik på at nå de fastsatte mål.
|
EU har en institutionel ramme, der tager sigte på at fremme dens værdier, at forfølge dens mål, at tjene dens, dens borgeres og medlemsstaternes interesser samt at sikre sammenhæng, effektivitet og kontinuitet i dens politikker og tiltag. Den organisatoriske struktur omfatter EU-institutioner, -agenturer og -organer. Finansforordningen definerer sammen med de gældende regnskabsregler, hvilke af disse enheder der indgår i EU's konsoliderede årsregnskab (se bemærkning 9 i EU's konsoliderede årsregnskab for listen over enheder, der er medtaget i konsolideringen).
Europa-Parlamentet udøver sammen med Rådet den lovgivende funktion og budgetfunktionen. Kommissionen er politisk ansvarlig over for Europa-Parlamentet. Rådet udøver politikformulerende og koordinerende funktioner inden for rammerne af Unionens overordnede politiske retningslinjer og prioriteter fastsat af Det Europæiske Råd.
Kommissionen er EU's udøvende organ. Den fremmer Unionens almene interesser og tager passende initiativer med henblik herpå. Den sikrer anvendelsen af traktaterne og overvåger medlemsstaternes anvendelse af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol. Den varetager koordinerings-, ledelses- og forvaltningsfunktioner, gennemfører budgettet og forvalter programmer.
Kommissionen gennemfører i vid udstrækning budgettet i samarbejde med medlemsstaterne. Sammen sikrer de, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Medlemsstaternes kontrol- og revisionsforpligtelser, når de deles om gennemførelsen af budgettet, og det deraf følgende ansvar fastsættes i forordninger, hvori det ansvar og de særlige bestemmelser, der gælder for hver af EU's institutioner for så vidt angår deres egne udgifter, også fastsættes.
Kommissionens forvaltningsordninger, og hvordan disse sikrer, at Kommissionen fungerer som en moderne, ansvarlig og resultatorienteret institution, er beskrevet i meddelelsen
om forvaltning i Kommissionen.
Kommissionen varetager sine opgaver under anførelse af kommissærkollegiet, der fastsætter prioriteter og påtager sig det overordnede politiske ansvar for Kommissionens arbejde. Som kollegium arbejder Kommissionen under formandens politiske ledelse, og han eller hun fremlægger for Europa-Parlamentet de mål, vedkommende agter at forfølge i form af politiske retningslinjer. Formanden træffer afgørelse om Kommissionens interne organisation for at sikre, at den optræder sammenhængende, effektivt og som et kollegium.
Kollegiet uddelegerer den operationelle gennemførelse af budgettet og den økonomiske forvaltning til generaldirektørerne og cheferne for tjenestegrenene, som står i spidsen for Kommissionens administrative struktur. Denne decentraliserede tilgang skaber en administrativ kultur, der opmuntrer medarbejderne til at tage ansvar for de aktiviteter, de kontrollerer, og kræver, at de skaber sikkerhed for de aktiviteter, som de er ansvarlige for.
Under formandens tilsyn og i tæt samarbejde med det medlem af Kommissionen, der har ansvaret for budget, menneskelige ressourcer og administration, og med inddragelse af de præsidentielle og centrale tjenestegrene sikrer administrationsrådet koordinering, tilsyn, rådgivning og strategiske retningslinjer.
De interne ordninger definerer et sammenhængende sæt solide kontrol- og forvaltningsværktøjer, der gør det muligt for kommissærkollegiet at tage det politiske ansvar for Kommissionens arbejde.
I Kommissionen er rollerne i forbindelse med og ansvaret for den finansielle forvaltning og udøvelsen heraf klart fastsat (f.eks. i finansforordningen og de interne regler). I deres kapacitet af at være ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har Kommissionens generaldirektører og cheferne for tjenestegrenene ansvaret for, at ressourcerne forvaltes ansvarligt, og de skal overholde bestemmelserne i finansforordningen, foretage risikostyring og fastlægge en passende ramme for intern kontrol.
De anvisningsberettigedes ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad det er nødvendigt at gøre for at nå de af institutionen fastsatte politiske mål, til at forvalte aktiviteterne både i aktionsmæssig henseende og ud fra princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Opgaverne kan videredelegeres til direktører, kontorchefer og andre, som derved bliver ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede. Hver ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede kan trække på en eller to direktører med ansvar for risikostyring og intern kontrol, der kan føre tilsyn med og overvåge implementeringen af de interne kontrolsystemer.
Kommissionens centrale tjenestegrene yder vejledning og rådgivning og fremmer bedste praksis, bl.a. gennem arbejdet i administrationsrådet.
I henhold til finansforordningen skal hver anvisningsberettiget udarbejde en årlig aktivitetsrapport om resultaterne samt den interne kontrol og finansielle forvaltning i årets løb. Den årlige aktivitetsrapport indeholder en erklæring om, at midlerne er blevet anvendt i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at der er indført kontrolprocedurer, som giver den nødvendige sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for EU-budgettet er det vigtigste redskab, hvorved kommissærkollegiet påtager sig det politiske ansvar for den økonomiske forvaltning af EU-budgettet.
Kommissionens regnskabsfører har det centrale ansvar for likviditetsstyring, inddrivelsesprocedurer, fastsættelse af regnskabsregler på grundlag af internationale regnskabsstandarder og -metoder for den offentlige sektor IPSAS), validering af regnskabssystemerne og udarbejdelse af Kommissionens og EU's konsoliderede årsregnskab. Regnskabsføreren skal desuden underskrive årsregnskaberne og erklære, at de på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af EU's finansielle stilling, resultaterne af EU's transaktioner og pengestrømme. Årsregnskabet vedtages af kommissærkollegiet. Regnskabsføreren har en uafhængig funktion og et meget stort ansvar, hvad angår regnskabsaflæggelse i Kommissionen.
Kommissionens interne revisor har på samme måde en central og uafhængig funktion og yder uafhængig rådgivning og kommer med udtalelser og henstillinger om kvaliteten og funktionen af de interne kontrolsystemer i Kommissionen, EU-agenturerne og andre selvstændige organer.
Revisionsopfølgningsudvalget sikrer den interne revisors uafhængighed og overvåger kvaliteten af det interne revisionsarbejde og Kommissionens tjenestegrenes opfølgning på interne og eksterne revisionshenstillinger samt på Revisionsrettens konklusioner om decharge og henstillinger om pålideligheden af EU's konsoliderede årsregnskab. Udvalgets rådgivende rolle bidrager til samlet set at forbedre Kommissionens effektivitet og produktivitet yderligere med hensyn til at nå dens mål og fremmer kommissærkollegiets tilsyn med Kommissionens forvaltning, risikostyring og interne kontrolpraksis.
Midlerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, efficiens og effektivitet. Der findes en ansvarlighedsramme, som er baseret på omfattende indberetning, ekstern revision og politisk kontrol for at give rimelig sikkerhed for, at EU-midler bruges på en ordentlig måde.
Europa-Parlamentet beslutter efter en henstilling fra Rådet om, hvorvidt det endelig skal godkende, den såkaldte "afgørelse om decharge", den måde, hvorpå Kommissionen gennemførte EU-budgettet et givet år. Den årlige dechargeprocedure sikrer, at Kommissionen holdes politisk ansvarlig for gennemførelsen af EU-budgettet.
Den Europæiske Revisionsret undersøger hvert år årsregnskabets pålidelighed, lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og forsvarligheden af den økonomiske forvaltning og kvalitetsaspekterne af budgettering, herunder resultatdimensionen. Offentliggørelsen af Den Europæiske Revisionsrets årsrapport er udgangspunktet for dechargeproceduren. Revisorerne udarbejder også særberetninger om specifikke udgifter eller politikområder eller om budgetmæssige eller forvaltningsspørgsmål.
Afgørelsen om dechargen er også baseret på Kommissionens integrerede regnskabs- og ansvarlighedsrapportering, på høringer fra kommissærerne i Europa-Parlamentet og på svarene på skriftlige spørgsmål, der er rettet mod Kommissionen.
BEMÆRKNING TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB
Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2021 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, jf. artikel 246, stk. 2, i finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit XIII i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, der er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.
Jeg har fra regnskabsførerne for ovennævnte institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for opstillingen af regnskabet, der viser Den Europæiske Unions aktiver og passiver samt budgetgennemførelsen.
Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens årsregnskab, har rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling, resultaterne af dens operationer samt dens pengestrømme.
Rosa ALDEA BUSQUETS
Kommissionens regnskabsfører
17. juni 2022
DEN EUROPÆISKE UNION
REGNSKABSÅRET 2021
KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
BALANCE
RESULTATOPGØRELSE
PENGESTRØMSOPGØRELSE
BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER
BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET
1.
VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER
2.
BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN
3.
BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN
4.
EVENTUALFORPLIGTELSER OG AKTIVER
5.
BUDGETFORPLIGTELSER OG RETLIGE FORPLIGTELSER
6.
FINANSIEL RISIKOSTYRING
7.
OPLYSNINGER OM NÆRTSTÅENDE PARTER
8.
BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDAGEN
9.
ANVENDELSESOMRÅDE FOR KONSOLIDERING
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
LANGFRISTEDE AKTIVER
|
|
|
|
Immaterielle aktiver
|
2.1
|
769
|
620
|
Materielle anlægsaktiver
|
2.2
|
12 669
|
11 682
|
Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode
|
2.3
|
1 192
|
588
|
Finansielle aktiver
|
2.4
|
181 874
|
99 214
|
Forfinansiering
|
2.5
|
60 792
|
34 519
|
Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb
|
2.6
|
40 642
|
45 813
|
|
|
297 938
|
192 434
|
KORTFRISTEDE AKTIVER
|
|
|
|
Finansielle aktiver
|
2.4
|
6 744
|
13 881
|
Forfinansiering
|
2.5
|
32 656
|
28 229
|
Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb
|
2.6
|
31 796
|
28 681
|
Lagerbeholdninger
|
2.7
|
84
|
80
|
Kontanter og likvide midler
|
2.8
|
44 860
|
16 742
|
|
|
116 141
|
87 613
|
AKTIVER I ALT
|
|
414 078
|
280 047
|
|
|
|
|
LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER
|
|
|
|
Pension og andre personaleydelser
|
2.9
|
(122 466)
|
(116 020)
|
Hensættelser
|
2.10
|
(2 950)
|
(3 878)
|
Finansielle forpligtelser
|
2.11
|
(214 974)
|
(84 399)
|
|
|
(340 391)
|
(204 297)
|
KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER
|
|
|
|
Hensættelser
|
2.10
|
(398)
|
(1 527)
|
Finansielle forpligtelser
|
2.11
|
(31 149)
|
(10 649)
|
Betalingsforpligtelser
|
2.12
|
(46 372)
|
(32 408)
|
Periodeafgrænsningsposter
|
2.13
|
(78 068)
|
(64 584)
|
|
|
(155 987)
|
(109 167)
|
PASSIVER I ALT
|
|
(496 377)
|
(313 464)
|
|
|
|
|
NETTOAKTIVER
|
|
(82 299)
|
(33 418)
|
|
|
|
|
Reserver
|
2.14
|
1 325
|
5 062
|
Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne*
|
2.15
|
(83 624)
|
(38 480)
|
NETTOAKTIVER
|
|
(82 299)
|
(33 418)
|
*
Europa-Parlamentet vedtog den 24. november 2021 et budget, hvor Unionens kortfristede forpligtelser betales af egne indtægter, der skal inddrives af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2021. I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne desuden i fællesskab pensionsforpligtelserne.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
2021
|
2020
|
INDTÆGTER
|
|
|
|
Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner
|
|
|
|
BNI-baserede indtægter
|
3.1
|
115 955
|
125 393
|
Traditionelle egne indtægter
|
3.2
|
20 590
|
19 559
|
Momsindtægter
|
3.3
|
18 340
|
17 858
|
Plastbaserede egne indtægter
|
3.4
|
5 831
|
—
|
Bøder
|
3.5
|
1 990
|
452
|
Inddrevne udgifter
|
3.6
|
1 794
|
1 355
|
Udtrædelsesaftalen med Det Forenede Kongerige
|
3.7
|
1 122
|
47 456
|
Andet
|
3.8
|
6 737
|
7 116
|
|
|
172 357
|
219 190
|
Indtægter fra kommercielle transaktioner
|
|
|
|
Finansielle indtægter
|
3.9
|
5 092
|
3 434
|
Andet
|
3.10
|
1 497
|
1 404
|
|
|
6 589
|
4 838
|
Indtægter i alt
|
|
178 946
|
224 028
|
UDGIFTER
|
|
|
|
Gennemført af medlemsstaterne
|
3.11
|
|
|
Den Europæiske Garantifond for Landbruget
|
|
(40 829)
|
(40 461)
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og
andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
|
(15 451)
|
(14 467)
|
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden
|
|
(46 932)
|
(41 118)
|
Den Europæiske Socialfond
|
|
(16 727)
|
(13 677)
|
Andet
|
|
(4 835)
|
(2 701)
|
Gennemført af Kommissionen, forvaltningsorganer og trustfonde
|
3.12
|
(63 000)
|
(22 094)
|
Gennemført af andre EU-agenturer og -organer
|
3.13
|
(3 154)
|
(3 530)
|
Gennemført af tredjelande og internationale organisationer
|
3.13
|
(4 512)
|
(4 178)
|
Gennemført af andre enheder
|
3.13
|
(3 225)
|
(3 257)
|
Personale- og pensionsomkostninger
|
3.14
|
(12 417)
|
(11 995)
|
Finansieringsomkostninger
|
3.15
|
(4 201)
|
(2 188)
|
Øvrige udgifter
|
3.16
|
(5 762)
|
(6 946)
|
Udgifter i alt
|
|
(221 046)
|
(166 612)
|
ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT
|
|
(42 100)
|
57 416
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Regnskabsårets økonomiske resultat
|
(42 100)
|
57 416
|
Pengestrømme fra driften
|
|
|
Amortisering
|
116
|
113
|
Afskrivning
|
1 054
|
1 047
|
(Tilbageførsel af) tab på investeringer
|
—
|
—
|
(Stigning)/fald i lån
|
(70 259)
|
(40 624)
|
(Stigning)/fald i forfinansiering
|
(30 699)
|
(11 301)
|
(Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb
|
2 055
|
(50 519)
|
(Stigning)/fald i lagerbeholdninger
|
(4)
|
(12)
|
(Stigning)/fald i pension og andre personaleydelser
|
6 447
|
18 360
|
Stigning/(fald) i hensættelser
|
(2 057)
|
581
|
Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (ud over NGEU lån)
|
60 075
|
40 531
|
Stigning/(fald) i betalingsforpligtelser
|
13 964
|
5 166
|
Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter
|
13 484
|
(2 645)
|
Det foregående års budgetoverskud bogført som ikkelikvide indtægter
|
(1 769)
|
(3 218)
|
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser (ikkelikvide bevægelser, der ikke er opført på resultatopgørelsen)
|
(3 257)
|
(15 155)
|
Andre ikkelikvide bevægelser
|
(1 757)
|
63
|
Investeringsaktiviteter
|
|
|
(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver
|
(2 307)
|
(1 566)
|
(Stigning)/fald i investeringer bogført efter den indre værdis metode
|
(604)
|
3
|
(Stigning)/fald i ikkeafledte finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen*
|
(4 636)
|
(1 180)
|
(Stigning)/fald i afledte finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
(629)
|
(62)
|
Finansieringsaktiviteter
|
|
|
Stigning/(fald) i lån, der kan henføres til NGEU
|
91 000
|
|
NETTOPENGESTRØMME
|
28 118
|
(3 004)
|
|
|
|
Nettostigning/(nettofald) i kontanter og likvide midler
|
28 118
|
(3 004)
|
Kontanter og likvide midler ved årets start
|
16 742
|
19 745
|
Kontanter og likvide midler ved årets udgang
|
44 860
|
16 742
|
*Tallet for 2020 henviser til (stigningen)/faldet i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje.
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne — Akkumuleret overskud/(underskud)
|
Andre reserver
|
Dagsværdireserve
|
Nettoaktiver
|
SALDO PR. 31.12.2019
|
(77 560)
|
4 646
|
391
|
(72 523)
|
Bevægelser i Garantifondens reserve
|
(173)
|
173
|
—
|
—
|
Bevægelser i dagsværdien
|
—
|
—
|
105
|
105
|
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser
|
(15 155)
|
—
|
—
|
(15 155)
|
Andet
|
210
|
(252)
|
—
|
(42)
|
Budgetresultat for 2019 krediteret medlemsstaterne
|
(3 218)
|
—
|
—
|
(3 218)
|
Regnskabsårets økonomiske resultat
|
57 416
|
—
|
—
|
57 416
|
SALDO PR. 31.12.2020
|
(38 480)
|
4 566
|
496
|
(33 418)
|
Virkning af den reviderede EU-regnskabsregel 11 (se bemærkning 1)
|
1 719
|
(3 043)
|
(496)
|
(1 820)
|
SALDO PR. 1.1.2021
|
(36 761)
|
1 523
|
—
|
(35 238)
|
Bevægelser i Garantifondens reserve
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Bevægelser i dagsværdien
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser
|
(3 257)
|
—
|
—
|
(3 257)
|
Andet
|
262
|
(198)
|
—
|
63
|
Budgetresultat for 2020 krediteret medlemsstaterne
|
(1 769)
|
—
|
—
|
(1 769)
|
Regnskabsårets økonomiske resultat
|
(42 100)
|
—
|
—
|
(42 100)
|
SALDO PR. 31.12.2021
|
(83 624)
|
1 325
|
—
|
(82 299)
|
Den Europæiske Unions (EU) årsregnskab føres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 1046/2018 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30. juli 2018, s. 1) (i det følgende benævnt "finansforordningen").
EU udarbejder i henhold til finansforordningens artikel 80 sit årsregnskab på grundlag af regnskabsregler, der er baseret på periodisering, og som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS). Disse regnskabsregler, som er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, skal anvendes af alle de EU-institutioner og -organer, der er omfattet af konsolideringen, for at sikre den interne overensstemmelse i EU's konsoliderede årsregnskab.
Nye EU-regnskabsregler, som er vedtaget, men pr. 31. december 2021 endnu ikke trådt i kraft
Der er ingen nye EU-regnskabsregler, som er vedtaget, men pr. 31. december 2021 endnu ikke trådt i kraft.
Ændrede EU-regnskabsregler, som gælder for regnskabsår, der begynder pr. eller efter den 1. januar 2021
Den 17. december 2020 vedtog Kommissionens regnskabsfører den reviderede EU-regnskabsregel 11 "Finansielle instrumenter", som fastlægger principperne for regnskabsaflæggelse for finansielle aktiver og passiver og er baseret på den nye IPSAS 41 "Finansielle instrumenter", den ændrede IPSAS 28 "Finansielle instrumenter: Præsentation" og den ændrede IPSAS 30 "Finansielle instrumenter: Oplysninger" (udstedt i august 2018).
Den reviderede EU-regnskabsregel 11 er obligatorisk fra den 1. januar 2021 med eventuelle ændringer i den oprindelige begæring, der er opgjort på dette tidspunkt, og kræver derfor ikke tilpasning af beløb fra tidligere regnskabsår. Som følge heraf er de finansielle aktiver, finansielle forpligtelser, kommercielle tilgodehavender og renteindtægter/-udgifter pr. 31. december 2020, som præsenteres i disse konti, bogført i overensstemmelse med de regnskabsprincipper, der er anført i EU's årsregnskab for 2020 under bemærkning 1.5.5, 1.5.8 (kun for kommercielle transaktioner), 1.5.12 og 1.6.1 (kun for kommercielle transaktioner).
De vigtigste ændringer og deres indvirkning på EU's regnskab for 2021 er som følger:
Nye klassifikations- og målingsprincipper for finansielle aktiver
Den reviderede EU-regnskabsregel 11 indfører en principbaseret tilgang til klassificering af finansielle aktiver og kræver, at følgende to kriterier anvendes: den forvaltningsmodel, som en virksomhed anvender til at forvalte sine finansielle aktiver, og de kontraktlige likviditetskarakteristika for disse aktiver. Afhængigt af disse kriterier klassificeres finansielle aktiver i følgende kategorier: finansielle aktiver til amortiseret kostpris, finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital eller finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen.
Den 1. januar 2021 førte anvendelsen af de nye kriterier til en omklassifikation af alle egenkapitalinvesteringer og gældsinstrumenter fra "besiddes med handel for øje" til finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen. Den tilknyttede dagsværdireserve blev omklassificeret — inden for nettoaktiver — til akkumuleret overskud eller underskud.
Ny værdiforringelsesmodel
Mens den tidligere værdiforringelsesmodel var baseret på påløbne tab, har den reviderede EU-regnskabsregel 11 indført en fremadrettet værdiforringelsesmodel baseret på forventede kredittab i hele det finansielle aktivs levetid. Det forventede kredittab tager hensyn til eventuelle misligholdelsesbegivenheder og udviklingen i kreditkvaliteten af de finansielle aktiver. Den nye værdiforringelsesmodel finder anvendelse på alle finansielle aktiver målt til amortiseret kostpris eller til dagsværdi gennem nettoaktiver/egenkapital samt lånetilsagn og finansielle garantikontrakter.
Den 1. januar 2021 medførte anvendelsen af den nye værdiforringelsesmodel på de finansielle aktiver, der er klassificeret som amortiseret kostpris, navnlig indregning af værdiforringelser af lån til finansiel bistand ydet til partnerlande under MFA- og Euratom-programmet.
Finansielle garantier
I henhold til den foregående EU-regnskabsregel 11 er de fleste finansielle garantier indregnet — navnlig dem, der ydes uden eller mod et symbolsk vederlag — i overensstemmelse med principperne i EU-regnskabsregel 10 "Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver", og de indregnes derfor enten som hensættelser eller indregnes som eventualforpligtelser afhængigt af sandsynligheden for a tab.
I henhold til den reviderede EU-regnskabsregel 11 skal regnskabskravene for finansielle garantier anvendes på alle finansielle garantikontrakter. Målingen af den finansielle garantiforpligtelse afhænger af dagsværdien af garantien ved første bogføring og udviklingen i de forventede kredittab fra den garanterede gældsportefølje. Se bemærkning 1.5.12.
Som følge heraf blev de eksisterende finansielle garantikontrakter den 1. januar 2021 omklassificeret fra finansielle hensættelser til kategorien af finansielle garantiforpligtelser og eftermålt i henhold til kravene i den reviderede EU-regnskabsregel 11. Denne ændring førte til en stigning i de finansielle forpligtelser, navnlig i forhold til de garantier, der er stillet til EIB-Gruppen under det eksterne lånemandat. Efter ændringen i den regnskabsmæssige behandling og indregningen af den finansielle garantiforpligtelse for det eksterne lånemandat er reserven for Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland — i nettoaktiver indtil den 31. december 2020 — blevet frigivet til det akkumulerede overskud eller underskud.
Nedenstående tabel viser de oprindelige målekategorier i henhold til EU-regnskabsregel 11 som anvendt på EU's årsregnskab for 2020 og de nye målingskategorier i henhold til den reviderede EU-regnskabsregel 11 for Den Europæiske Unions aktiver og passiver pr. 1. januar 2021:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Målekategori Tidligere EU-regnskabsregel 11
|
Regnskabsmæssig nettoværdi 31.12.2020
|
Målekategori Revideret EU-regnskabsregel 11
|
Regnskabsmæssig nettoværdi 1.1.2021
|
Finansielle aktiver
|
|
|
|
|
Lån
|
Lån og tilgodehavender
|
93 309
|
Amortiseret kostpris
|
93 575
|
|
|
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
2
|
Gæld og egenkapitalinvesteringer
|
Besiddes med handel for øje
|
19 587
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
19 587
|
Afledte aktiver
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
199
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
199
|
Tilgodehavender
|
Lån og tilgodehavender
|
3 450
|
Amortiseret kostpris
|
3 485
|
|
|
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
3 482
|
Kontanter og likvide midler
|
Besiddes med handel for øje
|
16 742
|
Amortiseret kostpris
|
16 742
|
Finansielle forpligtelser
|
|
|
|
|
Finansielle garantier
|
Finansiel garantiforpligtelse
|
(90)
|
Finansiel garantiforpligtelse
|
(7 889)
|
|
Hensættelser (EU-regnskabsregel 10)
|
(2 523)
|
|
|
Lån
|
Amortiseret kostpris
|
(93 192)
|
Amortiseret kostpris
|
(93 521)
|
Andre finansielle forpligtelser
|
Amortiseret kostpris
|
(1 761)
|
Amortiseret kostpris
|
(1 761)
|
Derivater (forpligtelser)
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
(4)
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
(4)
|
Betalingsforpligtelser
|
Amortiseret kostpris
|
(32 408)
|
Amortiseret kostpris
|
(32 408)
|
I følgende tabel analyseres virkningerne af overgangen til den reviderede EU-regnskabsregel 11 på Den Europæiske Unions finansielle aktiver, tilgodehavender, finansielle hensættelser og finansielle forpligtelser. Den foretager afstemning af de regnskabsmæssige værdier fra deres tidligere målekategori i henhold til EU-regnskabsregel 11 som anvendt på EU's årsregnskab for 2020, på deres nye målekategorier ved overgangen til den reviderede EU-regnskabsregel 11 den 1. januar 2021:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Balance pr. 31.12.2020
|
Omklassifikation
|
Eftermåling
|
Balance pr. 1.1.2021
|
Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
19 587
|
|
|
|
Overgang fra besiddes med handel for øje til FVSD
|
|
(19 587)
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
—
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
199
|
|
|
|
Overgang fra besiddes med handel for øje til FVSD
|
|
19 587
|
|
|
Overgang fra lån til FVSD
|
|
2
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
19 788
|
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris (i 2020-regnskabet: lån)
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
93 309
|
|
|
|
Eftermåling: Effektiv rente
|
|
|
329
|
|
Eftermåling: Forventet kredittab
|
|
|
(60)
|
|
Omklassificering til FVSD
|
|
(2)
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
93 575
|
Finansielle aktiver i alt
(Bemærkning 2.4)
|
113 095
|
—
|
269
|
113 363
|
Tilgodehavender
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
3 450
|
|
|
|
Eftermåling: Forventet kredittab
|
|
|
33
|
|
FGC — modtagersiden: eftermåling
|
|
|
3 484
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
6 967
|
Tilgodehavender i alt
(Bemærkning 2.6.2)
|
3 450
|
—
|
3 517
|
6 967
|
Finansielle hensættelser
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
(2 523)
|
|
|
|
Overgang til finansielle garantiforpligtelser
|
|
2 522
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
(1)
|
Finansielle hensættelser i alt
(Bemærkning 2.10)
|
(2 523)
|
2 522
|
—
|
(1)
|
Finansielle garantiforpligtelser
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
(90)
|
|
|
|
Overgang fra finansielle hensættelser
|
|
(2 522)
|
|
|
Finansiel garantikontrakt — betalingssiden: eftermåling
|
|
|
(5 277)
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
(7 889)
|
Finansielle forpligtelser til amortiseret kostpris
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
(94 954)
|
|
|
|
Eftermåling: Effektiv rente
|
|
|
(329)
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
(95 283)
|
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
(4)
|
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
(4)
|
Finansielle forpligtelser i alt
(Bemærkning 2.11)
|
(95 048)
|
(2 522)
|
(5 606)
|
(103 175)
|
|
|
|
|
|
Samlet virkning af den reviderede EU-regnskabsregel 11
|
|
|
(1 820)
|
|
I følgende tabel analyseres virkningerne af overgangen til den reviderede EU-regnskabsregel 11 på Den Europæiske Unions aktiver pr. 1. januar 2021:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Balance pr. 31.12.2020
|
Frigivelse af reserver
|
Andre indvirkninger på nettoaktiver
|
Saldo pr. 1.1.2021
|
Reserver
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
5 062
|
|
|
|
Frigivelse af FV reserven
|
|
(496)
|
|
|
Frigivelse af GF reserven
|
|
(3 043)
|
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
1 523
|
Akkumuleret overskud/(underskud)
|
|
|
|
|
Fremført åbningsbalance
|
(38 480)
|
|
|
|
Frigivelse af FV reserven
|
|
496
|
|
|
Frigivelse af GF reserven
|
|
3 043
|
|
|
Eftermåling af aktiver og passiver
|
|
|
(1 820)
|
|
Tilpasset åbningsbalance
|
|
|
|
(36 761)
|
Nettoaktiver i alt
|
(33 418)
|
—
|
(1 820)
|
(35 238)
|
I følgende tabel foretages afstemning af den foregående periodes sidste hensættelse til værdiforringelse, målt i henhold til EU-regnskabsregel 11, som anvendt på EU's årsregnskab for 2020 og finansielle hensættelser målt i henhold til EU-regnskabsregel 10 for den nye hensættelse til værdiforringelse målt i henhold til den reviderede EU-regnskabsregel 11 pr. 1. januar 2021:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2020
|
1.1.2021
|
|
Hensættelse til værdiforringelse/finansielle hensættelser
|
Forventet kredittab over 12 måneder
|
Forventet kredittab over hele levetiden
|
Samlet hensættelse til værdiforringelse
|
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris, heraf:
|
(739)
|
(49)
|
(25)
|
(73)
|
Subrogerede lån*
|
(726)
|
—
|
—
|
—
|
Andre lån
|
(13)
|
(49)
|
(25)
|
(73)
|
Tilgodehavender
|
(190)
|
|
(156)
|
(156)
|
Finansielle garantikontrakter
|
(2 523)
|
(859)
|
(5 143)
|
(6 002)
|
*
Frem til 2020 var subrogerede lån (misligholdte lån, for hvilke EIB-koncernen har udstedt et træk på EU-garantien) oprindeligt blevet indregnet til det beløb, der var betalt for at indfri garantien, og som straks var fuldt nedskrevet til beløbet på kredittab, der allerede var opstået på tidspunktet for subrogation, hvilket førte til en regnskabsmæssig nettoværdi på nul på balancen. Eventuelle påløbne renter efter den første bogføring blev også fuldt nedskrevet. I henhold til den reviderede EU-regnskabsregel 11 klassificeres subrogerede lån nu som erhvervede eller oprindeligt værdiforringede lån ("POCI"), og hensættelsen til værdiforringelse vedrører således kun ændringer i de forventede kredittab opstået efter første bogføring. Desuden påløber der i henhold til den reviderede EU-regnskabsregel 11 for POCI-lån kun renter på den regnskabsmæssige nettoværdi. Hensættelsen til værdiforringelse, der er indregnet pr. udgangen af 2020 for de subrogerede lån, er derfor blevet afskrevet den regnskabsmæssige bruttoværdi af de subrogerede lån den 1. januar 2021, uden at det påvirker den regnskabsmæssige værdi af disse lån på balancen.
Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om en enheds finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af interessenter. For EU som en enhed i den offentlige sektor er formålene mere specifikt at give oplysninger, som kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at vise, at enheden forvalter de midler, den har fået betroet, på forsvarlig vis. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet.
De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), der skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 1 "Årsregnskaber" og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, væsentlighed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal.
De kvalitative karakteristika for årsregnskabet er, at oplysningerne er relevante, pålidelige, forståelige, rettidige, sammenlignelige og verificerbare.
EU's konsoliderede årsregnskab omfatter alle væsentlige kontrollerede enheder, fælles ordninger og tilknyttede organer. Den fuldstændige liste over enheder, der er omfattet af konsolideringen, som nu omfatter 55 kontrollerede enheder og et tilknyttet organ (2020: 52 kontrollerede enheder og et tilknyttet organ), findes i bemærkning 9. De kontrollerede enheder omfatter EU-institutionerne (herunder Kommissionen, men ikke Den Europæiske Centralbank) og EU-agenturerne (med undtagelse af agenturerne/organerne fra den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik). Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling betragtes også som en kontrolleret enhed. EU's eneste tilknyttede organ er Den Europæiske Investeringsfond (EIF).
De enheder, der er omfattet af konsolideringen, men som er uden betydning for EU's konsoliderede årsregnskab som helhed, behøver ikke at blive konsolideret eller behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode, hvis det ville være for tidskrævende eller bekosteligt for EU. Der henvises til disse enheder som "mindre enheder", og de er behandlet særskilt i bemærkning 9. I 2021 blev otte enheder kategoriseret som sådanne mindre enheder (2020: otte enheder).
Kontrolbegrebet anvendes til at bestemme omfanget af konsolideringen. Kontrollerede enheder er de enheder, i forbindelse med hvilke EU udsættes for eller har ret til varierende finansielle fordele som følge af EU's deltagelse og har mulighed for at påvirke arten og størrelsen af disse fordele gennem sin indflydelse på en anden enhed. Denne indflydelse skal kunne udøves umiddelbart og skal vedrøre enhedens relevante aktiviteter. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører.
De mest almindelige tegn på, at EU udøver kontrol, er, at enheden oprettes via oprettelsesretsakter eller sekundær lovgivning og finansieres over EU's budget, at EU har stemmeret i de styrende organer, at revisionen udføres af Den Europæiske Revisionsret, og at det er Europa-Parlamentet, der meddeler decharge. Der foretages en individuel vurdering for hver enkelt enhed for at afgøre, om der er tale om kontrol, hvis blot ét af ovennævnte kriterier er opfyldt, eller om alle kriterierne skal være opfyldt for at der er tale om kontrol.
Alle væsentlige transaktioner og saldi mellem EU's kontrollerede enheder elimineres. De urealiserede gevinster og tab på sådanne transaktioner er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret.
En fælles ordning er en aftale, som to eller flere parter har fælles bestemmende indflydelse på. Fælles bestemmende indflydelse er en kontraktligt bindende aftalt delt kontrol over en ordning, der kun eksisterer, når beslutninger om de relevante aktiviteter forudsætter enstemmigt samtykke fra de parter, der deler den bestemmende indflydelse. Fælles aftaler kan være enten joint ventures eller driftsfællesskaber. Et joint venture er en fælles ordning, der er bygget op omkring en særskilt formidlende virksomhed, hvor de parter, der har fælles bestemmende indflydelse på ordningen, har ret til ordningens nettoaktiver. Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af den indre værdis metode (se bemærkning 1.5.4). Et driftsfællesskab er en fælles ordning, hvor de parter, der har fælles bestemmende indflydelse på ordningen, har ret til aktiverne og forpligtelser med hensyn til passiverne, der vedrører ordningen. Kapitalandele i et driftsfællesskab bogføres ved at indregne dets aktiver og passiver, indtægter og udgifter samt dets andel af de fælles aktiver, passiver, indtægter og udgifter i EU's årsregnskab.
Tilknyttede organer er enheder, som EU har en betydelig direkte eller indirekte indflydelse på, men ikke enekontrol eller fælles kontrol over. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis EU direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne. Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af den indre værdis metode (se bemærkning 1.5.4 nedenfor).
Midlerne i den fælles sygeforsikringsordning for personalet i EU, Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og Deltagergarantifonden forvaltes af Kommissionen på vegne af disse enheder. Da disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de imidlertid ikke omfattet af EU's konsoliderede årsregnskab.
Der fremlægges hvert år et årsregnskab i overensstemmelse med finansforordningens artikel 243. Regnskabsåret går fra den 1. januar til den 31. december.
Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, medmindre andet er angivet, idet euroen er EU's funktionelle valuta.
Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende valutakurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og passiver i udenlandsk valuta til de valutakurser, der er gældende ved årets udgang, bogføres på resultatopgørelsen.
Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.
Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandsk valuta omregnes til euro på grundlag af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutakurser, som var gældende den 31. december:
Valuta
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Valuta
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
BGN
|
1,9558
|
1,9558
|
PLN
|
4,5969
|
4,5597
|
CZK
|
24,8580
|
26,2420
|
RON
|
4,949
|
4,8683
|
DKK
|
7,4364
|
7,4409
|
SEK
|
10,2503
|
10,0343
|
GBP
|
0,8403
|
0,8990
|
CHF
|
1,0331
|
1,0802
|
HRK
|
7,5156
|
7,5519
|
JPY
|
130,3800
|
126,4900
|
HUF
|
369,1900
|
363,8900
|
USD
|
1,1326
|
1,2271
|
I henhold til IPSAS og almindeligt anerkendte regnskabsprincipper omfatter årsregnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til: forpligtelser vedrørende personaleydelser, finansielle risici forbundet med tilgodehavender og de beløb, der er anført i bemærkningerne vedrørende de finansielle instrumenter, hensættelser til værdiforringelse for finansielle aktiver til amortiseret kostpris og for finansielle garantiforpligtelser, påløbne indtægter og udgifter, hensættelser, værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver, nettorealisationsværdien af lagerbeholdninger, eventualaktiver og -forpligtelser. De endelige beløb kan afvige fra disse overslag. Ændringer i overslagene bogføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen, hvis ændringen kun påvirker perioden, eller denne periode og fremtidige perioder, hvis ændringen påvirker begge.
Et immaterielt aktiv er et identificerbart, ikkemonetært aktiv uden fysisk substans. Et aktiv er identificerbart, hvis det enten kan adskilles (dvs. adskilles eller udskilles fra enheden, f.eks. sælges, overføres, licenseres, udlejes eller udveksles, enten særskilt eller sammen med en tilknyttet kontrakt, identificerbare aktiver eller forpligtelser, uanset om enheden har til hensigt at gøre det), eller det er et aktiv i kraft af bindende ordninger (herunder kontraktmæssige eller andre juridiske rettigheder), uanset om disse rettigheder kan overdrages til andre eller adskilles fra enheden eller fra andre rettigheder og forpligtelser.
Erhvervede immaterielle aktiver bogføres til historisk anskaffelsesværdi med fradrag af de akkumulerede amortiseringer og værdiforringelser. Immaterielle aktiver, der er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt, og udgifterne udelukkende vedrører aktivets udviklingsfase. De omkostninger, der kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af forvaltningen planlagte anvendelse. Omkostninger, der er forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger bogføres som udgifter, efterhånden som de afholdes.
De immaterielle aktiver amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (3-11 år). Immaterielle aktivers forventede levetid afhænger af deres specifikke økonomiske levetid eller juridiske levetid som fastsat ved aftale.
Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr bogføres til historisk anskaffelsesværdi med fradrag af de samlede afskrivninger og værdiforringelser. Anskaffelsesværdien omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen, opførelsen eller overførslen af aktivet.
Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller bogført som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller aktivets tjenestekapacitet vil tilfalde EU, og dets anskaffelsesværdi kan ansættes pålideligt. Reparations- og vedligeholdelsesomkostninger bogføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvor udgifterne er afholdt.
Grunde afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, således at anskaffelsesværdien fratrukket deres restværdi fordeles over den forventede levetid, som følger:
Type aktiv
|
Lineær afskrivningssats
|
Bygninger
|
4 % til 10 %
|
Rumbaserede aktiver
|
8 % til 25 %
|
Anlæg og udstyr
|
10 % til 25 %
|
Løsøre og køretøjer
|
10 % til 25 %
|
Computerhardware
|
25 % til 33 %
|
Andet
|
10 % til 33 %
|
Gevinster eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med aktivets regnskabsmæssige værdi og medtages i resultatopgørelsen.
En leasingkontrakt er en aftale, ifølge hvilken leasinggiver for en aftalt periode overdrager brugsretten til et aktiv til leasingtager mod en eller flere betalinger. Leasingkontrakter klassificeres enten som finansielle leasingkontrakter eller operationelle leasingkontrakter.
En finansiel leasingkontrakt er en leasingkontrakt, ved hvilken i det væsentlige samtlige risici og fordele forbundet med ejendomsretten overdrages til leasingtager. Ved indgåelsen af en finansiel leasingkontrakt som leasingtager indregnes de aktiver, der er erhvervet i henhold til den finansielle leasingkontrakt, som aktiver og de tilknyttede leasingforpligtelser som forpligtelser fra påbegyndelsen af leasingperioden. Aktiverne og forpligtelserne indregnes til beløb som ved indgåelsen af leasingkontrakten svarer til dagsværdien af det leasede aktiv eller nutidsværdien af minimumsleasingydelserne, hvis denne er lavere. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing i leasingperioden, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden. Minimumsleasingydelser skal fordeles mellem finansieringsomkostningen (renteelementet) og reduktionen af den udestående forpligtelse (kapitalelementet). Finansieringsomkostningen skal allokeres til hvert regnskabsår i leasingperioden for at frembringe en konstant periodisk rente på de resterende forpligtelser, der præsenteres som kort- eller langfristede, alt efter hvad der er relevant. Betingede lejeydelser indregnes som omkostninger i de regnskabsår, de er afholdt.
En operationel leasingkontrakt er en leasingkontrakt, som ikke er en finansiel leasingkontrakt, dvs. en leasingkontrakt, ved hvilken i det væsentlige samtlige risici og fordele forbundet med ejendomsretten til et aktiv bæres og beholdes af leasinggiver. Ved indgåelsen af en operationel leasingkontrakt som leasingtager indregnes leasingydelserne i henhold til leasingkontrakten som en omkostning i resultatopgørelsen på et lineært grundlag over leasingperioden, og leasede aktiver eller leasingforpligtelser præsenteres ikke i opgørelsen af finansiel stilling.
En værdiforringelse er et tab i et aktivs fremtidige økonomiske fordele eller servicepotentiale ud over den systematiske indregning af tabet i aktivets fremtidige økonomiske fordele eller servicepotentiale gennem amortisering eller afskrivning (alt efter hvad der er relevant). Aktiver med ubestemt levetid amortiseres/afskrives ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Amortisering/afskrivning af aktiver vurderes med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse, når der på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er tegn på, at et aktiv kan være værdiforringet. Tab som følge af værdiforringelse bogføres som differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og brugsværdi.
De immaterielle aktivers og de materielle anlægsaktivers restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Hvis de årsager til værdiforringelser, der blev bogført de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.
Investeringer, der bogføres efter den indre værdis metode, bogføres i første omgang til anskaffelsesværdien, hvorefter den oprindelige regnskabsmæssige værdi efterfølgende forhøjes eller nedsættes med henblik på at bogføre yderligere bidrag, EU's andel af investeringsmodtagerens overskud eller underskud, værdiforringelser og udbytte. Den oprindelige anskaffelsesværdi plus alle bevægelser giver tilsammen den regnskabsmæssige værdi af investeringen i årsregnskabet på balancedatoen. EU's andel af investeringsmodtagerens overskud eller underskud bogføres på resultatopgørelsen, og andelen af investeringsmodtagerens bevægelser i egenkapitalen bogføres i reserven som nettoaktiver. Modtagne udlodningsbeløb fra investeringen nedbringer aktivets regnskabsmæssige værdi.
Hvis EU's andel af underskud i investeringen, der bogføres efter den indre værdis metode, er lig med eller overstiger kapitalandelen i investeringen, ophører EU med at bogføre sin andel af yderligere tab ("ikkeindregnede tab"). Efter at EU's kapitalandel er reduceret til nul, hensættes forpligtelser til yderligere tab, og der bogføres kun en forpligtelse i det omfang, EU har påtaget sig retlige eller faktiske forpligtelser eller foretaget betalinger på vegne af enheden.
Hvis der er tegn på værdiforringelse, er det nødvendigt at foretage en nedskrivning til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i bemærkning 1.5.3. Hvis årsagen til værdiforringelsen på et senere tidspunkt ikke længere er relevant, tilbageføres værdiforringelsestabet til den regnskabsmæssige værdi, der ville være blevet bogført, hvis værdiforringelsestabet ikke var blevet bogført.
I de tilfælde, hvor EU har en andel på 20 % eller mere af en kapitalfond, har EU ikke noget ønske om at udøve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, som kategoriseres som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen.
Tilknyttede organer og joint ventures, der kategoriseres som mindre enheder (se bemærkning 1.3), bogføres ikke efter den indre værdis metode. EU's bidrag til disse enheder bogføres som en udgift i perioden.
Klassifikationen afhænger af to kriterier:
·forvaltningsmodellen for finansielle aktiver. Det kræver en vurdering af, hvordan EU forvalter de finansielle aktiver med henblik på at generere pengestrømme og nå sine mål, og hvordan EU vurderer indtjeningen på finansielle aktiver.
·De kontraktlige likviditetskarakteristika. Dette kræver en vurdering af, om de kontraktlige pengestrømme udelukkende består af tilbagebetalinger af den udestående hovedstol. Renterne er godtgørelse for den tidsmæssige værdi af penge, kreditrisiko og andre grundlæggende udlånsrisici og omkostninger.
Efter en vurdering baseret på disse kriterier kan de finansielle aktiver klassificeres i tre kategorier: finansielle aktiver til amortiseret kostpris, finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital eller finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen.
Finansielle aktiver med kontraktlige pengestrømme, der udelukkende omfatter hovedstol og renter, klassificeres afhængigt af enhedens forvaltningsmodel. Hvis forvaltningsmodellen har til formål at besidde finansielle aktiver for at inddrive kontraktlige pengestrømme, klassificeres de finansielle aktiver som finansielle aktiver til amortiseret kostpris. Hvis forvaltningsmodellen har til formål at besidde finansielle aktiver for både at inddrive kontraktlige pengestrømme og sælge de finansielle aktiver, klassificeres de finansielle aktiver som finansielle aktiver til dagsværdi gennem nettoaktiver/egenkapital. Hvis forvaltningsmodellen adskiller sig fra disse to modeller (hvis den f.eks. har til formål at besidde finansielle aktiver med salg for øje eller i en portefølje, der forvaltes og vurderes på dagsværdibasis), klassificeres de finansielle aktiver som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen.
Finansielle aktiver med kontraktlige pengestrømme, som ikke udelukkende omfatter hovedstol og renter, men medfører eksponering for andre risici og volatilitet, som ikke er omfattet af en basal låneaftale (som f.eks. eksponering for ændringer i kurser på egenkapitalinstrumenter), klassificeres som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen uanset forvaltningsmodellen.
Ved første bogføring klassificerer EU de finansielle aktiver som følger:
(I)Finansielle aktiver til amortiseret kostpris
EU klassificerer i denne kategori:
·kontanter og likvide midler
·lån (herunder indskud med en oprindelig løbetid på mere end tre måneder)
·kommercielle tilgodehavender, med undtagelse af den finansielle garantikontrakt på modtagersiden, der er klassificeret i kategorien finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet.
Disse ikkeafledte finansielle aktiver opfylder to betingelser: EU's forvaltningsmodel har til formål at besidde dem for at inddrive kontraktlige pengestrømme. Desuden er der på bestemte tidspunkter pengestrømme, som udelukkende omfatter hovedstol og renter på den udestående hovedstol.
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris er inkluderet i kortfristede aktiver, med undtagelse af dem med en løbetid på mere end 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelsen.
(II)Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital
Disse ikkeafledte finansielle aktiver har kontraktlige pengestrømme, som udelukkende omfatter hovedstol og renter på den udestående hovedstol. Desuden har forvaltningsmodellen til formål at besidde finansielle aktiver for både at inddrive kontraktlige pengestrømme og sælge de finansielle aktiver.
Aktiver i denne kategori klassificeres som kortfristede aktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelsen.
EU besidder ikke sådanne aktiver pr. 31 december 2021.
(III)Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
EU klassificerer følgende finansielle aktiver som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, fordi de kontraktlige pengestrømme ikke udelukkende omfatter hovedstol og renter på hovedstolen:
·derivater
·egenkapitalinvesteringer og investeringer i pengemarkedsfonde eller aktivporteføljer i puljer
·andre investeringer af egenkapitaltypen (f.eks. risikokapitaltransaktioner).
Herudover klassificerer EU de gældsinstrumenter, den besidder, som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, fordi porteføljerne af gældsinstrumenter forvaltes og vurderes på dagsværdibasis (f.eks. Den Fælles Hensættelsesfond, jf. finansforordningens artikel 212).
Aktiver i denne kategori klassificeres som kortfristede aktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelsen.
Køb af finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital og gennem resultatopgørelsen bogføres på deres handelsdato, som er den dato, hvor EU forpligter sig til at købe aktivet. Likvide midler og lån bogføres, når kontanter indsættes i en finansiel institution, eller låntagerne får et kontant forskud.
Finansielle aktiver måles første gang til dagsværdi. Alle finansielle aktiver, der ikke reguleres til dagsværdi gennem resultatopgørelsen, bogføres første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger. For finansielle aktiver, der reguleres til dagsværdi gennem resultatopgørelsen, udgiftsføres transaktionsomkostningerne under udgifter på resultatopgørelsen.
Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen, medmindre transaktionen ikke er en armslængdetransaktion, dvs. uden eller mod et symbolsk vederlag i offentlighedens interesse. I så fald er forskellen mellem dagsværdien af det finansielle instrument og transaktionsprisen en ikkekommerciel komponent, der indregnes i resultatopgørelsen som en udgift. I dette tilfælde udledes dagsværdien af et finansielt aktiv af aktuelle markedstransaktioner for et direkte tilsvarende instrument. Hvis der ikke findes et aktivt marked for instrumentet, udledes dagsværdien af en værdiansættelsesmetode, der anvender tilgængelige observerbare markedsdata.
Når der ydes et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsrenten, kan dets dagsværdi vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige diskonterede kontantbetalinger anslået ved hjælp af den gældende markedsrente for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.
Lån ydet inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten og lån til finansiel bistand bogføres til deres oprindelige nominelle beløb, idet transaktionsprisen anses for at være lånets dagsværdi. Det skyldes følgende:
·"Markedsmiljøet" for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, der bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da långiverne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne. EU låner kun penge med henblik på udlån. Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's udlån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer.
·Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som EU skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner desuden være den faktisk anvendte rente.
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris måles efterfølgende til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentes metode.
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital bogføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien bogføres i dagsværdireserven, bortset fra omregningsforskelle vedrørende monetære aktiver, der bogføres på resultatopgørelsen.
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen bogføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien (herunder dem, som stammer fra valutaomregning og renteindtægter) bogføres på resultatopgørelsen i det regnskabsår, hvor de opstår.
Dagsværdien af noterede investeringer på aktive markeder baseres på gældende budpriser. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer og over-the-counter-derivater), anslår EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.
Investeringer i risikokapitalfonde, som ikke er noteret til markedspris på et aktivt marked, værdiansættes derfor til den identificerbare nettoaktivværdi, der anses for at svare til deres dagsværdi.
EU nedskriver og måler et værdiforringelsestab for forventede kredittab på finansielle aktiver, som bogføres til amortiseret kostpris og til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital.
Det forventede kredittab er nutidsværdien af forskellen mellem de kontraktlige pengestrømme og de pengestrømme, som EU forventer at modtage. Det forventede kredittab indeholder rimelige og dokumenterede oplysninger, som man kan få adgang til uden urimelig udgift eller indsats på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.
Det forventede kredittab måles ved hjælp af en tretrinsmodel under hensyntagen til sandsynlighedsvægtede misligholdelsesbegivenheder i løbet af det finansielle aktivs levetid og udviklingen i kreditrisikoen siden det finansielle aktivs oprettelse. Med hensyn til lån forstås det som tidspunktet for indgåelse af det uigenkaldelige lånetilsagn.
Hvis der ikke er sket en væsentlig stigning i kreditrisikoen siden indgåelsen ("trin 1"), er værdiforringelsestabet det forventede kredittab, som følge af eventuelle misligholdelsesbegivenheder over de næste 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelsen ("forventet kredittab over 12 måneder"). Hvis der er sket en væsentlig stigning i kreditrisikoen siden indgåelsen ("trin 2"), eller hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse ("trin 3"), svarer værdiforringelsestabet til det forventede kredittab, som følge af eventuelle misligholdelsesbegivenheder over hele det finansielle aktivs løbetid ("livslangt forventet kredittab") (se bemærkning 6.5).
For aktiver til amortiseret kostpris reduceres aktivets regnskabsmæssige værdi med værdiforringelsestabet, der bogføres på resultatopgørelsen. For aktiver til dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital indregnes hensættelsen til tab i nettoaktiver/egenkapital og reducerer ikke det finansielle aktivs regnskabsmæssige værdi i opgørelsen af finansiel stilling. Hvis størrelsen af værdiforringelsestabet reduceres i et efterfølgende regnskabsår, tilbageføres det tidligere indregnede værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.
(a)Lån til stater
EU baserer sin vurdering af værdiforringelse af lån på baggrund af arten af EU's finansiering og dens unikke institutionelle status.
Ved værdiforringelse af lån til tredjelande beregner EU de forventede kredittab ved hjælp af eksterne kreditkvalitetsdata, dog under hensyntagen til den foretrukne kreditorstatus, hvilket reducerer kreditrisikoen. Ved beregning af nutidsværdien er diskonteringssatsen lånets oprindelige effektive rentesats. Hvis et lån er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten.
Med hensyn til lån til medlemsstaterne har EU aldrig lidt tab som følge af værdiforringelse og har heller ikke oplevet misligholdelser af betalinger. Hvad angår disse lån tager EU ud over den foretrukne kreditorstatus hensyn til forholdet til medlemsstaterne. Disse to elementer garanterer i princippet fuld tilbagebetaling af lånene til medlemsstaterne ved udløb. Derfor anser EU de forventede kredittab ved lån til medlemsstaterne for at være ubetydelige, og en statistisk metode til beregning af forventede kredittab er ikke passende for disse lån. Der er derfor ikke indregnet nogen forventede kredittab i resultatopgørelsen for lånene til medlemsstaterne.
(b)Tilgodehavender
EU måler værdiforringelsestabet til det livslange forventede kredittab ved hjælp af praktiske foranstaltninger (f.eks. en hensættelsesmatrix).
(c)Kontanter og likvide midler
EU deponerer kontanter og likvide midler på anfordringskonti og tidsindskud på op til tre måneder. Likvide midler er deponeret i banker med meget høje kreditvurderinger (se bemærkning 6.5), hvorved der er meget lav sandsynlighed for misligholdelse. I betragtning af den korte varighed og lave sandsynlighed for misligholdelse er de forventede kredittab på kontanter og likvide midler ubetydelige. Som følge heraf indregnes der ingen hensættelse til værdiforringelse for likvide midler
Lagerbeholdninger bogføres til den laveste værdi af kostprisen og nettorealisationsværdien. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFO). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Nettorealisationsværdien er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger. Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som EU skulle afholde, hvis aktivet blev erhvervet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.
Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning over en periode, der er fastsat i den pågældende kontrakt, afgørelse, aftale eller basisretsakt. Kontantbeløbet eller forskuddet anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode, eller det tilbagebetales. Hvis modtageren ikke afholder støtteberettigede udgifter, har den pågældende pligt til at tilbagebetale forfinansieringen til EU. Da EU har kontrol over forfinansieringen og har ret til godtgørelse for den ikkestøtteberettigede del, præsenteres beløbet som et aktiv.
Forfinansiering indregnes på balancen ved overførslen af kontanter til modtageren. Den måles til det betalte vederlag. Forfinansiering måles i efterfølgende perioder til det oprindeligt indregnede beløb på balancen med fradrag af støtteberettigede omkostninger (inkl. skønnede beløb) afholdt i perioden.
Renter af forfinansiering bogføres, efterhånden som de påløber, i henhold til bestemmelserne i den pågældende aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter, og dette beløb indregnes i balancen.
Andre forskud til medlemsstaterne, der kommer fra EU's godtgørelse af beløb, som medlemsstaterne har betalt som forskud til deres støttemodtagere (inkl. "finansielle instrumenter under delt forvaltning"), indregnes som aktiver og vises under posten "Forfinansiering". Andre forskud til medlemsstaterne måles efterfølgende til det oprindeligt indregnede beløb på balancen med fradrag af det bedst mulige skøn over de støtteberettigede udgifter, som modtagere af støtte har afholdt, beregnet på grundlag af rimelige og dokumenterede antagelser.
Bidragene til EU's trustfonde (som fastsat i finansforordningens artikel 234), der ikke er konsolideret i Kommissionen, eller til andre klassificerede enheder er klassificeret som forfinansiering, da deres formål er at stille likvide midler til rådighed for trustfonden, så den kan finansiere specifikke aktioner i overensstemmelse med sit formål. EU's bidrag til trustfonde måles til det oprindelige bidragsbeløb minus støtteberettigede udgifter, herunder om nødvendigt anslåede beløb, som trustfonden har afholdt i regnskabsperioden og tildelt til EU-bidraget i overensstemmelse med aftalegrundlaget.
EU's regnskabsregler foreskriver, at kommercielle og ikkekommercielle transaktioner præsenteres hver for sig. For at sondre mellem de to kategorier defineres "tilgodehavender" som hidrørende fra kommercielle transaktioner og "inddrivelige beløb" som hidrørende fra ikkekommercielle transaktioner (når EU modtager værdi fra en anden enhed uden direkte at give omtrent den samme værdi tilbage, f.eks. inddrivelige beløb fra medlemsstaterne vedrørende egne indtægter).
Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner er finansielle aktiver bogført til amortiseret kostpris, med undtagelse af visse dele af den finansielle garantikontrakt på modtagersiden, der er klassificeret som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen (se bemærkning 1.5.5).
Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner bogføres til dagsværdien på overtagelsestidspunktet med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner foretages, når der er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det inddrivelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen. På grundlag af tidligere erfaringer foretages der også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14 med hensyn til behandlingen af påløbne indtægter ved regnskabsårets udgang. Beløb opført som inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner er ikke finansielle instrumenter, eftersom deres grundlag ikke er en kontrakt, der medfører en finansiel forpligtelse eller et egenkapitalinstrument. I bemærkningerne til årsregnskabet opføres inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner imidlertid sammen med tilgodehavender fra kommercielle transaktioner, når det er hensigtsmæssigt.
Kontanter og likvide midler er finansielle aktiver til amortiseret kostpris og omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede let omsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre.
EU udbetaler en række ydelser (løn og social sikring) til sine medarbejdere. Med henblik på bogføring klassificeres disse som henholdsvis kortsigtede personaleydelser og ydelser efter medarbejderens fratrædelse.
Kortsigtede personaleydelser er de ydelser, der skal afregnes senest 12 måneder efter afslutningen af den regnskabsperiode, hvor medarbejderen har gjort tjeneste, såsom lønninger, årlig og betalt sygeorlov og andre kortsigtede ydelser. Kortsigtede personaleydelser bogføres som en udgift, når den tilknyttede ydelse leveres. En forpligtelse bogføres med det beløb, der forventes betalt, når EU som følge af medarbejderens levering af en ydelse har en aktuel retlig forpligtelse eller en implicit forpligtelse til at betale, og der kan foretages et pålideligt skøn over beløbet.
EU udbetaler en række ydelser efter medarbejderens fratrædelse, herunder tilbagetrædelsesydelser, invaliditetsydelser og efterladtepension i henhold til pensionsordningen for EU-tjenestemænd samt sundhedsforsikring i henhold til den fælles sygeforsikringsordning (se bemærkning 2.9). Disse ydelser ydes i henhold til en enkelt ordning — også selv om den splittes i to — og skal behandles ens, så der gives en fair udlægning af situationen, og den økonomiske virkelighed afspejles.
I.Pensionsordningen for EU-tjenestemænd: De ydelser, der udbetales under denne teoretisk finansierede ordning vedrører alders-, invalide- og efterladtepension samt familietillæg og dødsfald før pension til medarbejdere, der har arbejdet i EU-institutioner, -agenturer og andre EU-organer, og til efterladte af afdøde tjenestemænd eller pensionister. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn.
II.Den fælles sygeforsikringsordning: Under denne ordning yder EU sundhedsdækning til medarbejdere i Kommissionen, EU-institutionerne, -agenturerne og andre EU-organer i form af godtgørelse af medarbejderens udgifter til lægebehandling. De ydelser, der udbetales til andre end bidragende medarbejdere (dvs. pensionister, forældreløse børn mv.), bogføres som "Ydelser efter medarbejdernes fratrædelse".
EU udbetaler også ydelser efter medarbejdernes fratrædelse til medlemmer og tidligere medlemmer af EU-institutionerne gennem separate pensionsordninger. Disse bogføres under "Andre pensionsordninger". Under disse ordninger udbetaler EU pensionsydelser til medlemmer af Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Rådet, Europa-Parlamentet, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Desuden yder EU sundhedsdækning til medlemmerne af EU-institutionerne gennem sygeforsikringsordningen.
Ovennævnte ydelser efter medarbejderens fratrædelse kategoriseres i gruppen af EU-ydelsesbaserede ordninger og beregnes på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen ved at foretage et skøn over de fremtidige ydelser, som medarbejderne vil have optjent i nuværende og forudgående perioder, diskontere dette beløb og fratrække dagsværdien af ordningens aktiver. Den ydelsesbaserede forpligtelse beregnes årligt ved hjælp af den såkaldte projected unit credit-metode. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt til modtagerne i, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.
De ydelser efter medarbejderens fratrædelse, som EU udbetaler til EU-medarbejdere, ydes i henhold til en samlet ordning, der består af en pensionsordning og en sygeforsikringsordning, idet retten til sundhedsdækning under sidstnævnte afhænger af, om man har erhvervet retten til dækning under førstnævnte. I henhold til betingelserne for den samlede ordning, jf. tjenestemandsvedtægten, erhverves visse rettigheder, såsom retten til udskudt pensionsudbetaling og nedsat pension, efter 10 års tjeneste. De rettigheder, der erhverves efterfølgende i henhold til denne samlede ordning i forbindelse med medarbejderens tjeneste, er imidlertid markant højere end de rettigheder, der erhverves de første 10 år, hvilket afspejles i de årligt optjente pensionsrettigheder efter det 10. år.
Med henblik på korrekt at fremstille den underliggende transaktions økonomiske substans, som er et kvalitativt kendetegn for regnskabsaflæggelse, jf. såvel EU-regnskabsregel 1 og konceptuelle rammer for IPSAS, tilskrives de påløbne tjenesteomkostninger på lineær basis over medarbejderens skønnede aktive tjenesteperiode, dvs. fra den dato, hvor medarbejderens tjeneste afføder rettigheder under ordningen (uanset om rettigheden er betinget af fortsat tjeneste eller ej), til den dato, hvor medarbejderens fortsatte tjeneste ikke længere vil føre til optjening af yderligere væsentlige rettigheder, ud over normale lønstigninger. Denne tilgang anvendes konsekvent på rettighederne under den samlede ordning.
Eftermåling af nettoværdien af de ydelsesbaserede forpligtelser omfatter aktuarmæssige gevinster og tab samt afkast på ordningens aktiver og bogføres straks som nettoaktiver.
EU bogfører nettorenteudgifterne (indtægt) og andre udgifter vedrørende de ydelsesbaserede ordninger på resultatopgørelsen under posten "Personale- og pensionsomkostninger".
Når der foretages en ændring eller indskrænkning af ydelserne, bogføres den tilsvarende ændring vedrørende tidligere tjenesteår eller gevinsten/tabet som følge af indskrænkelsen straks på resultatopgørelsen. Gevinster og tab i forbindelse med afregning bogføres, når afregningen finder sted. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår bogføres straks på resultatopgørelsen, medmindre ændringerne afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode.
Hensættelser bogføres, når EU som følge af tidligere begivenheder har en aktuel retlig forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at en udbetaling bliver nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et pålideligt skøn over beløbet. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen. Når hensættelsen omfatter et stort antal konti, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).
Hensættelser til tabsgivende kontrakter bogføres til nutidsværdien af enten de forventede omkostninger ved opsigelse af kontrakten eller de forventede nettoomkostninger ved videreførelse af kontrakten, alt efter hvad der er lavest.
Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen eller finansielle forpligtelser bogført til den amortiserede anskaffelsesværdi eller som finansielle garantiforpligtelser.
Låntagning omfatter lån hos kreditinstitutter og gældsbeviser (EU-obligationer, -indskud og -gældsbeviser). Lånene indregnes først til dagsværdi, dvs. deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, og bogføres efterfølgende til den amortiserede anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentes metode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien bogføres på resultatopgørelsen i hele låntagningsperioden ved hjælp af den effektive rentes metode. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, er uden betydning og bogføres direkte på resultatopgørelsen.
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen omfatter afledte instrumenter, hvis dagsværdien er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver reguleret til dagsværdi gennem resultatopgørelsen (se bemærkning 1.5.5).
EU bogfører en finansiel garantiforpligtelse, hvis den indgår en aftale, som kræver, at EU betaler bestemte beløb i godtgørelse til garantiindehaveren for et tab, som denne pådrager sig, fordi en bestemt debitor ikke foretager rettidig betaling i henhold til de oprindelige eller ændrede vilkår for et gældsinstrument. Hvis garantikontrakten kræver, at EU foretager betalinger som reaktion på ændringer i kursen på finansielle instrumenter eller ændringer i andre underliggende aktiver, er garantikontrakten et afledt finansielt instrument, dvs. en finansiel forpligtelse til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen. Alle andre garantikontrakter indregnes som finansielle hensættelser.
Finansielle garantiforpligtelser indregnes første gang til dagsværdi. Dette svarer til nettonutidsværdien af præmieindtægterne, hvis det er på markedsvilkår. Når der ikke opkræves garantipræmie, eller hvis vederlaget ikke er dagsværdien, fastsættes dagsværdien på grundlag af de angivne priser på et aktivt marked for finansielle garantikontrakter, som er direkte ækvivalente med det, der er indgået i forbindelse med den finansielle garantiforpligtelse, hvis de foreligger, eller ved hjælp af en værdiansættelsesteknik. Hvis der ikke kan fastslås nogen pålidelig måling af dagsværdi enten ved direkte observation af et aktivt marked eller ved hjælp af en anden værdiansættelsesteknik, måles den finansielle garantiforpligtelse i første omgang til de forventede kredittab i løbetiden.
Den efterfølgende måling afhænger af udviklingen i kreditrisikoeksponeringen fra den finansielle garanti. Hvis kreditrisikoen ikke er øget væsentligt ("fase 1"), måles de finansielle garantiforpligtelser til det højeste af de forventede kredittab over 12 måneder eller det oprindeligt bogførte beløb med fradrag af eventuel akkumuleret amortisering. Hvis kreditrisikoen er øget væsentligt ("fase 2"), måles de finansielle garantiforpligtelser til det højeste af de forventede kredittab i løbetiden eller det oprindeligt bogførte beløb med fradrag af eventuel akkumuleret amortisering (se bemærkning 6.5).
Finansielle forpligtelser klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Finansielle garantikontrakter klassificeres som kortfristede forpligtelser, medmindre EU har en ubetinget ret til at udskyde indfrielsen af forpligtelsen i mindst 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen.
EU's trustfonde, der betragtes som en del af Kommissionens operationelle aktiviteter (dvs. trustfondene Madad og Colombia), bogføres i Kommissionens årsregnskab og konsolideres yderligere i EU's årsregnskab. Bidrag fra andre donorer til EU's trustfonde opfylder derfor kriterierne for betingede indtægter fra ikkekommercielle transaktioner, og de bogføres som finansielle forpligtelser, indtil betingelserne i tilknytning til de overførte bidrag er opfyldt, dvs. indtil trustfonden har afholdt de støtteberettigede omkostninger. Trustfonden skal finansiere specifikke projekter og tilbagebetale ikkeanvendte midler i forbindelse med afvikling. På balancedatoen måles de udestående bidragsforpligtelser som modtagne bidrag fratrukket udgifter, som trustfonden har afholdt, herunder eventuelle anslåede beløb. Af regnskabsmæssige hensyn fordeles nettoudgifterne efter bidragene fra andre donorer i forhold til de nettobidrag, der er betalt pr. 31. december. Denne tildeling af bidrag er kun vejledende. Når trustfonden afvikles, træffer fondsbestyrelsen beslutning om den faktiske fordeling af de resterende midler.
En betydelig del af EU's betalingsforpligtelser er ubetalte betalingsanmodninger vedrørende udgifter fra modtagere af tilskud eller anden EU-finansiering (ikkekommercielle transaktioner). Kravene opføres som betalingsforpligtelser med det krævede beløb, når betalingsanmodningen modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes betalingsforpligtelsen til det støtteberettigede beløb.
Betalingsforpligtelser, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af fakturaen til det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter bogføres i årsregnskabet, når varerne eller tjenesteydelserne er leveret til og accepteret af EU.
Transaktioner og begivenheder indregnes i regnskabet i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udsendt en faktura, og EU har leveret ydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (f.eks. med henvisning til en traktat), skal påløbne indtægter bogføres i årsregnskabet. Hvis der ved årets udgang derimod er udsendt en faktura, men tjenesteydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten desuden blive periodiseret og bogført i den efterfølgende regnskabsperiode.
Udgifter bogføres også i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne (periodiserede) udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede af den økonomiske og øvrige situation, som det giver en fremstilling af. Hvis der på forhånd er foretaget betalinger i form af forskud for tjenesteydelser eller varer, der ikke endnu ikke er modtaget, vil udgifterne analogt hermed blive periodiseret og bogført i den efterfølgende regnskabsperiode.
Langt størstedelen af EU's indtægter vedrører ikkekommercielle transaktioner som følger:
Indtægter bogføres i den periode, hvor Kommissionen anmoder medlemsstaterne om at indbetale deres bidrag. Indtægterne måles til deres "indkaldte beløb". Da momsindtægterne, de BNI-baserede indtægter og plastbaserede egne indtægter bygger på overslag over oplysningerne for det pågældende budgetår, kan de revideres, eftersom der sker ændringer, indtil medlemsstaterne indsender de endelige oplysninger. Virkningen af en ændring af et overslag medtages i beregningen af nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringen indtraf.
Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder opkrævet told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) modtages fra medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages der et skøn over de indtægter, som medlemsstaterne har opkrævet for perioden, men som endnu ikke er betalt til Kommissionen, og de bogføres som påløbne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er opkrævet eller garanteret, såvel som garanterede beløb, der anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, bogføres under indtægter efter fradrag af de inddrivelsesomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække. Derudover bogføres en værdinedskrivning på det beløb, der mangler at blive inddrevet.
Indtægter fra bøder bogføres, når EU har truffet afgørelse om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Efter at der er truffet afgørelse om bødepålæg, har enhederne, som har fået et bødepålæg, to måneder fra meddelelsen til enten:
a)at acceptere afgørelsen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har endeligt inddrevet beløbet, eller eller
b)ikke at acceptere afgørelsen og påklage den i henhold til EU-lovgivningen.
Selv hvis afgørelsen påklages, skal bøden indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet en klage ikke har opsættende virkning (artikel 278 i TEUF). Det modtagne kontantbeløb anvendes til at frigøre det inddrivelige beløb. Virksomheden kan med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti. I så fald udgør bøden fortsat et inddriveligt beløb. Hvis der hverken modtages er kontantbeløb eller stilles en garanti, og der er tvivl om virksomhedens solvens, bogføres der en værdinedskrivning af fordringen.
Hvis virksomheden påklager afgørelsen og allerede foreløbigt har betalt bøden, bogføres beløbet som en eventualforpligtelse, eller hvis det forekommer sandsynligt, at Retten ikke giver EU medhold, bogføres en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet stilles en garanti, nedskrives det udestående inddrivelige beløb.
De akkumulerede renter, som Kommissionen modtager på de bankkonti, hvor den modtagne betaling er indsat, bogføres som en indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.
Siden 2010 forvaltes foreløbigt indkasserede bøder af Kommissionen gennem BUFI (Budget Fines Fund), en særlig fond, der er oprettet til formålet, hvorigennem de investeres i finansielle instrumenter.
Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser bogføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser indregnes på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, i henhold til hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.
Renteindtægter og -udgifter bogføres på resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentes metode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi for et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til fordeling af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, foretager EU et skøn over pengestrømmene under hensyntagen til alle kontraktlige betingelser for det finansielle instrument (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men uden hensyntagen til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, der udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.
Når et finansielt aktiv eller en gruppe af ensartede finansielle aktiver anses for at være værdiforringet ("tredje trin"), bogføres renteindtægter på grundlag af den rentesats, som ved målingen af tab ved værdiforringelse blev anvendt til diskontering af de fremtidige pengestrømme.
Indtægter fra udbytter og anden udlodning indregnes, når retten til at modtage betaling er fastslået.
Her er der tale om gevinster (indtægter) og tab (udgifter) værdiansat til dagsværdi fra disse finansielle aktiver, herunder dem, som stammer fra valutaomregning. Med hensyn til rentebærende finansielle aktiver omfatter dette også renter. Se også bemærkning 3.9.
Indtægter fra finansielle garantikontrakter (garantipræmie) indregnes over tid til EU er rede til at kompensere indehaveren af den finansielle garantikontrakt for det kredittab, som denne pådrager sig. I den anvendte amortiseringsplan tages hensyn til den tilbagelagte tid og omfanget af den garanterede eksponering. Indtægter fra finansielle garantikontrakter omfatter desuden amortisering af finansielle garantiforpligtelser i de tilfælde, hvor garantien er ydet uden eller mod et symbolsk vederlag.
Udgifter fra ikkekommercielle transaktioner udgør størsteparten af EU's udgifter. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: i) fordringer, ii) overførsler i henhold til aftaler samt iii) støtte og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.
Overførslerne bogføres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre forordninger), eller der er indgået en aftale om tilladelse til overførslen, forudsat at støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne, og forudsat at der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.
Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for bogføring, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang anslås og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i årsregnskabet.
Udgifter fra kommercielle transaktioner, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres, når varerne eller ydelserne er leveret til og accepteret af EU. De værdiansættes til deres oprindelige fakturabeløb. På balancedatoen anslås udgifterne vedrørende leverede tjenesteydelser i perioden, for hvilke en faktura endnu ikke er modtaget eller accepteret, og bogføres derefter på resultatopgørelsen.
Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for en økonomisk gevinst eller mulighed for tjenesteydelser.
En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men som endnu ikke er blevet bogført, enten fordi det ikke er sandsynligt, at det vil være nødvendigt med en udgående strøm af ressourcer i form af økonomiske gevinster eller tjenesteydelsesmuligheder for at opfylde forpligtelsen, eller i de sjældne tilfælde, hvor forpligtelsens størrelse ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt. Eventualforpligtelser vurderes hver balancedag for at vurdere sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder.
Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere EU's evne til at generere kontanter og likvide midler og dets behov for at anvende disse pengestrømme.
Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af den indirekte metode. Det betyder, at det økonomiske resultat for regnskabsåret reguleres for virkningen af transaktioner, som ikke har medført ind- og udbetalinger, udskydelse eller periodisering af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger vedrørende driftsaktiviteter samt indtægter og udgifter forbundet med investering i pengestrømme.
Pengestrømme fra transaktioner i fremmed valuta indregnes i EU's rapporteringsvaluta (euro) ved omregning af beløb i fremmed valuta til den på betalingsdagen gældende valutakurs mellem euroen og den fremmede valuta.
Pengestrømsopgørelsen viser regnskabsårets pengestrømme opdelt i drifts-, investerings- og finansieringsaktivitet.
Driftsaktiviteter er de af EU's aktiviteter, som ikke er investerings- eller finansieringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori.
Investeringsaktiviteter er anskaffelse og afhændelse af immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver samt andre investeringer, der ikke indgår i likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere, da de indgår i de generelle målsætninger og dermed hører ind under EU's daglige transaktioner. Formålet er at præsentere de egentlige investeringer, som EU har foretaget.
Finansieringsaktiviteter er aktiviteter, der medfører ændringer i størrelsen og sammensætningen af lån, bortset fra lån ydet til modtagere på back-to-back-basis eller til anskaffelse af materielle anlægsaktiver (som er medtaget under driftsaktiviteter).
|
Mio. EUR
|
|
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2020
|
1 409
|
Tilgange
|
276
|
Afhændelser
|
(32)
|
Overførsler mellem kategorier af aktiver
|
0
|
Andre bevægelser
|
(18)
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2021
|
1 636
|
Akkumulerede amortiseringer pr. 31.12.2020
|
(789)
|
Amortiseringsbyrde for regnskabsåret
|
(119)
|
Tilbageførte amortiseringer
|
3
|
Afhændelser
|
36
|
Overførsler mellem kategorier af aktiver
|
0
|
Andre bevægelser
|
3
|
Akkumulerede amortiseringer pr. 31.12.2021
|
(867)
|
|
|
Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2021
|
769
|
Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31.12.2020
|
620
|
Ovenstående beløb vedrører hovedsageligt computersoftware.
Kategorien rumbaserede aktiver omfatter operationelle anlægsaktiver i tilknytning til to EU-rumprogrammer: Det globale satellitnavigationssystem (GNSS), dvs. Galileo og den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS), og det europæiske jordovervågningsprogram Copernicus. Aktiver i rumsystemer, som endnu ikke er operationelle, er medtaget under posten "Anlægsaktiver under opførelse". Aktiverne i forbindelse med EU's rumprogrammer opføres med hjælp fra Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
Hvad angår Galileo blev to satellitter sendt op i december 2021. De forventes at blive erklæret operationelle i første halvår af 2022. Samtidig blev en ny generation 1.7 af den jordbaserede infrastruktur implementeret med succes. Systemet omfatter i øjeblikket 26 satellitter. Når Galileo-systemet er færdigudviklet, vil det omfatte 30 satellitter (herunder seks reservesatellitter). Værdien af de operationelle Galileo-anlægsaktiver, der dækker både satellitter og jordbaserede anlæg, beløb sig til 3 413 mio. EUR pr. 31. december 2021 minus afskrivning (2020: 2 145 mio. EUR). De resterende anlægsaktiver under opførelse, som beløb sig til 1 344 mio. EUR (2020: 1 872 mio. EUR).
Hvad angår Copernicus, er satellit 6A blevet erklæret operationel i juni 2021. Den samlede værdi af Copernicus' operationelle anlægsaktiver er 937 mio. EUR (2020: 877 mio. EUR) minus akkumulerede afskrivninger. Et beløb på 2 115 mio. EUR vedrørende Copernicus-satellitterne er desuden bogført under anlægsaktiver under opførelse (2020: 1 894 mio. EUR).
Anlægsaktiver i forbindelse med den jordbaserede EGNOS-infrastruktur til et beløb på 130 mio. EUR (2020: 24 mio. EUR) er også opført under posten "Rumbaserede aktiver". Derudover beløb de resterende EGNOS-anlægsaktiver under opførelse sig til 189 mio. EUR (2020: 273 mio. EUR).
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Grunde og bygninger
|
Rumbaserede
aktiver
|
Anlæg og udstyr
|
Løsøre
og køretøjer
|
Computerhardware
|
Andet
|
Finansiel leasing
|
Anlægsaktiver under opførelse
|
I alt
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2020
|
5 924
|
5 670
|
546
|
272
|
727
|
332
|
2 650
|
4 748
|
20 868
|
Tilgange
|
100
|
269
|
45
|
19
|
114
|
20
|
9
|
1 472
|
2 049
|
Afhændelser
|
(12)
|
—
|
(24)
|
(12)
|
(60)
|
(7)
|
(7)
|
—
|
(122)
|
Overførsler mellem kategorier af aktiver
|
535
|
1 791
|
1
|
1
|
(0)
|
2
|
(0)
|
(2 329)
|
0
|
Andre bevægelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(0)
|
0
|
—
|
(1)
|
(1)
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31.12.2021
|
6 547
|
7 730
|
568
|
281
|
781
|
347
|
2 651
|
3 890
|
22 793
|
Akkumulerede afskrivninger pr. 31.12.2020
|
(3 676)
|
(2 625)
|
(465)
|
(203)
|
(557)
|
(259)
|
(1 402)
|
|
(9 186)
|
Afskrivningsbyrde for regnskabsåret
|
(187)
|
(625)
|
(38)
|
(16)
|
(84)
|
(23)
|
(92)
|
|
(1 065)
|
Tilbageførte afskrivninger
|
5
|
—
|
0
|
0
|
6
|
0
|
—
|
|
10
|
Afhændelser
|
12
|
—
|
24
|
11
|
55
|
7
|
7
|
|
116
|
Overførsler mellem kategorier af aktiver
|
(0)
|
—
|
(0)
|
—
|
(0)
|
0
|
0
|
|
(0)
|
Andre bevægelser
|
0
|
—
|
0
|
—
|
(0)
|
(1)
|
—
|
|
(1)
|
Akkumulerede afskrivninger pr. 31.12.2021
|
(3 846)
|
(3 250)
|
(479)
|
(208)
|
(581)
|
(276)
|
(1 487)
|
|
(10 126)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31.12.2021
|
2 701
|
4 480
|
89
|
73
|
199
|
72
|
1 164
|
3 890
|
12 669
|
REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31.12.2020
|
2 249
|
3 045
|
81
|
69
|
170
|
73
|
1 248
|
4 748
|
11 682
|
EU's andel (EU repræsenteres i denne sammenhæng af Kommissionen) i Den Europæiske Investeringsfond (EIF) behandles som et tilknyttet organ ved anvendelse af den indre værdis metode. EIF er EU's finansieringsinstitution, der er specialiseret i risikovillig kapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. EIF har sæde i Luxembourg og fungerer som et privat-offentligt partnerskab, hvis medlemmer er Den Europæiske Investeringsbank (EIB), EU og en gruppe af finansielle institutioner.
I 2021 godkendte EIF's andelshavere en kapitalforhøjelse fra 4,5 mia. EUR to 7,4 mia. EUR. Den tegnede kapital pr. 31. december 2021 er 7,3 mia. EUR (mens yderligere 70 mio. EUR er godkendt, men endnu ikke tegnet). Denne forhøjelse vil gøre det muligt for EIF at spille en central rolle i forbindelse med udrulningen af InvestEU, EU's investeringsprogram for 2021-2027 (se bemærkning 4.1.1). Det vil også bidrage til indsatsen i forbindelse med covid-19-krisen, idet EIF også indfører væsentlige hjælpepakker til små virksomheder i hele Europa. EU deltog i kapitalforhøjelsen og bidrog med 372 mio. EUR. Pr. 31. december 2021 besad EU 30 % af ejerandelene i EIF (2020: 29,7 %) og 30 % af stemmerettighederne (2020: 29,7 %). EIF skal i henhold til sin vedtægt afsætte mindst 20 % af sit årlige nettooverskud til en lovgivningsbestemt reserve, indtil den samlede reserve udgør 10 % af den tegnede kapital. Denne reserve kan ikke udloddes.
|
Mio. EUR
|
|
Den Europæiske Investeringsfond
|
Andele pr. 31.12.2020
|
588
|
Bidrag
|
372
|
Modtaget udbytte
|
—
|
Andel af nettoresultat
|
169
|
Andel i nettoaktiver
|
63
|
Andele pr. 31.12.2021
|
1 192
|
Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på den procentvise andel i tilknyttede organer:
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
|
EIF i alt
|
EIF i alt
|
Aktiver
|
5 187
|
3 256
|
Forpligtelser
|
(1 213)
|
(1 277)
|
Indtægter
|
781
|
322
|
Udgifter
|
(217)
|
(194)
|
Overskud/(underskud)
|
564
|
129
|
Afstemningen af ovenstående finansielle oplysninger til den regnskabsmæssige værdi af ejerandelene i EIF er som følger:
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Det tilknyttede organs nettoaktiver
|
3 974
|
1 979
|
Kommissionens ejerandele i EIF
|
30,0 %
|
29,7 %
|
Regnskabsmæssig værdi
|
1 192
|
588
|
EU, der repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2021 indbetalt 20 % af sin tegnede andel af EIF's kapital, mens det ikke indkrævede beløb fordeler sig som følger:
|
|
Mio. EUR
|
|
EIF's samlede kapital
|
EU's tegnede andel
|
Samlet andel af kapitalen
|
7 300
|
2 190
|
Indbetalt
|
(1 460)
|
(438)
|
Ikke indkrævet beløb
|
5 840
|
1 752
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
|
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris
|
2.4.1
|
160 214
|
82 887
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen*
|
2.4.2
|
21 660
|
16 327
|
|
|
181 874
|
99 214
|
Kortfristede
|
|
|
|
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris
|
2.4.1
|
3 353
|
10 422
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen*
|
2.4.2
|
3 391
|
3 459
|
|
|
6 744
|
13 881
|
I alt
|
|
188 618
|
113 095
|
*
2020-tallene omfatter 16 134 mio. EUR klassificeret som langfristede finansielle aktiver (besiddes med handel for øje) og 3 453 mio. EUR klassificeret som kortfristede finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje i EU's konsoliderede årsregnskab 2020.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Lån ifm. RRF (NGEU) og finansiel bistand
|
2.4.1.1
|
163 392
|
93 193
|
Andre lån
|
2.4.1.2
|
176
|
116
|
I alt
|
|
163 568
|
93 309
|
Langfristede
|
|
160 214
|
82 887
|
Kortfristede
|
|
3 353
|
10 422
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
RRF (NGEU)
|
SURE
|
EFSM
|
BOP
|
MFA
|
Euratom
|
I alt
|
I alt pr. 31.12.2020
|
—
|
39 503
|
47 396
|
201
|
5 813
|
279
|
93 193
|
Revideret EU-regnskabsregel 11
|
—
|
420
|
(114)
|
(1)
|
(27)
|
(1)
|
276
|
Nye lån (nominelle)
|
17 970
|
50 137
|
9 750
|
—
|
1 665
|
100
|
79 622
|
Tilbagebetalinger
|
—
|
—
|
(9 750)
|
—
|
(14)
|
(29)
|
(9 793)
|
Ændringer i regnskabsmæssig værdi
|
8
|
507
|
(144)
|
0
|
(24)
|
—
|
347
|
Ændringer i værdiforringelse
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(243)
|
(11)
|
(254)
|
I alt pr. 31.12.2021
|
17 978
|
90 567
|
47 138
|
201
|
7 170
|
338
|
163 392
|
Langfristede
|
17 970
|
90 502
|
43 969
|
200
|
7 132
|
314
|
160 087
|
Kortfristede
|
8
|
65
|
3 169
|
1
|
38
|
24
|
3 305
|
Den nominelle værdi af lån beløb sig pr. 31. december 2021 til 162 394 mio. EUR, hvoraf 144 424 mio. EUR kan henføres til lån til finansiel bistand (2020: 92 565 mio. EUR) og 17 970 mio. EUR til genopretnings- og resiliensfaciliteten (2020: ingen). Den betydelige stigning i forhold til det foregående år skyldes yderligere lån, der er ydet under SURE og indførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten (NextGenerationEU) i 2021.
Linjen "revideret EU-regnskabsregel 11" viser virkningen af den reviderede EU-regnskabsregel 11 på lånebeløbene pr. 1. januar 2021. For så vidt angår SURE, EFSM og BOP henviser virkningen til anvendelsen af den effektive rentes metode. For så vidt angår MFA og Euratom henviser virkningen til anvendelsen af den effektive rentes metode og hensættelsen til værdiforringelse pr. 1. januar 2021.
·Påvirkning af den effektive rente: Ovennævnte programmer, med undtagelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (NGEU), fungerer på "back-to-back"-basis. Det betyder, at de tillæg, fradrag, renter og transaktionsomkostninger, som EU pådrager sig i forbindelse med låntagning, videreføres til modtageren af lånet. Som følge heraf er den effektive rente for et lån den effektive rente for den respektive låntagning, der har finansieret lånet. Tillæg og fradrag vedrørende lånetransaktioner og deres videreførelse til modtagerne af lånet blev tidligere umiddelbart bogført på resultatopgørelsen som en udgift. Ved at anvende den effektive rentes metode er de ikke-amortiserede tillæg og fradrag pr. 1. januar 2021 blevet lagt til udestående låntagning og långivning. Nettovirkningen på de samlede resultater er nul. De ikke-amortiserede tillæg og fradrag vil nu blive amortiseret indtil udløb.
·Virkning af hensættelse til værdiforringelse: Dette er beregnet ved hjælp af en forventet kredittabsmodel ved anvendelse af politikkerne for værdiforringelser af lån (se bemærkning 6.5). Kommissionen har således indregnet en hensættelse til værdiforringelse vedrørende forventede kredittab for MFA- og Euratom-lån, pr. 1. januar 2021.
Linjen "ændringer i værdiforringelse" svarer til eftermålingen af de forventede kredittab pr. 31. december 2021.
Linjen "ændringer i regnskabsmæssig værdi" svarer til ændringen i påløbne renter og ændringen i tillæg og fradrag (nye tillæg og fradrag og amortisering).
I 2021 oprettede EU genopretnings- og resiliensfaciliteten som et midlertidigt instrument for at hjælpe medlemsstaternes økonomier med at komme på fode igen efter coronaviruspandemien og blive modstandsdygtige over for den grønne og digitale omstilling. Under EU's genopretningsinstrument (NextGenerationEU) låner Kommissionen midler, som genopretnings- og resiliensfaciliteten gør brug af til at finansiere medlemsstaternes reformer og investeringer. Disse skal være i overensstemmelse med EU's prioriteter og håndtere de udfordringer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger under det europæiske semester for samordning af de økonomiske og sociale politikker. Finansieringen kan enten være et lån (tilbagebetalingspligtig støtte) eller tilskud (ikketilbagebetalingspligtig støtte, se bemærkning 2.5). Medlemsstaterne kan modtage finansiering op til en tidligere fastlagt fordeling af lån og tilskud. For at modtage støtten skal medlemsstaterne indsende deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Europa-Kommissionen. Hver plan indeholder de reformer og investeringer, der skal gennemføres inden udgangen af 2026, og fastlægger klare milepæle og mål, som skal analyseres af Europa-Kommissionen og godkendes af Det Europæiske Råd. GRF-lånene kan kun udbetales indtil den 31. december 2026, når de aftalte milepæle og mål er nået. Indtil den 31. december 2021 kunne Kommissionen dog udbetale op til 13 % af de godkendte lånebeløb med henblik på at sætte gang i den økonomiske genopretning.
Pr. 31. december 2021 er der undertegnet låneaftaler på 153,2 mia. EUR. Heraf har Kommissionen udbetalt 18 mia. EUR. Der er ikke noget back-to-back-forhold mellem GRF-lånene og NGEU lån (se bemærkning 2.11).
SURE er et europæisk instrument, der hjælper med at fastholde personer i arbejde og job, der er berørt af coronaviruspandemien. Instrumentet gør det muligt for medlemsstaterne at anmode om finansiel bistand fra EU for at hjælpe med at finansiere pludselige og kraftige stigninger i nationale offentlige udgifter forbundet med arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, herunder foranstaltninger for selvstændige, eller med visse sundhedsrelaterede foranstaltninger, navnlig på arbejdspladsen, som reaktion på krisen. Der kan ydes finansiel bistand på op til 100 mia. EUR i form af lån til de berørte medlemsstater. Instrumentet understøttes af garantier på 25 mia. EUR, som medlemsstaterne har ydet til Kommissionen med henblik på tilbagebetaling af de tilknyttede lån. I overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2020/672 kan Kommissionen først indgå en låneaftale med en medlemsstat, efter at Kommissionen har foreslået og Rådet har vedtaget en gennemførelsesafgørelse om finansiel støtte fra SURE.
Pr. 31. december 2021 havde Rådet godkendt finansiel bistand, og Kommissionen undertegnet låneaftaler, på 94,3 mia. EUR. Heraf havde Kommissionen udbetalt 89,6 mia. EUR til medlemsstaterne (nominelle beløb). De resterende beløb under de indgåede låneaftaler bliver udbetalt i 2022.
Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) gjorde det muligt at yde finansiel bistand til en medlemsstat, som er i vanskeligheder eller i alvorlig risiko for store vanskeligheder som følge af usædvanlige forhold, som den ikke selv er herre over. Bistanden kan ydes i form af et lån eller en kreditlinje. Økofinrådets konklusioner af 9. maj 2010 begrænser mekanismen til 60 mia. EUR, mens den retlige grænse begrænser det udestående låne- eller kreditlinjebeløb til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter. Det forventes ikke, at EFSM deltager i nye finansieringsprogrammer eller indgår nye lånefacilitetsaftaler. Der er ingen uudnyttede beløb fra indgåede låneaftaler.
Dette er et politikforankret finansielt instrument, der yder mellemfristet finansiel bistand til de medlemsstater, der ikke har indført euroen. Den gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der har været eller er i alvorlig fare for at få problemer med deres betalingsbalance eller kapitalbevægelser. Den maksimale samlede hovedstol for de lån, der kan ydes under instrumentet, er på 50 mia. EUR. Der er ingen uudnyttede beløb fra indgåede låneaftaler.
Makrofinansiel bistand (MFA)
Makrofinansiel bistand er en form for finansiel bistand, som EU yder til partnerlande, der har problemer med betalingsbalancen. Lånene ydes i form af mellem eller langfristede lån eller støttebeløb eller en velegnet kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram. Lånene hertil garanteres af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland og dernæst over EU-budgettet.
I løbet af 2021 blev der udbetalt yderligere lån til et beløb på 1,7 mia. EUR, herunder 0,6 mia. EUR til Ukraine. Der er betingede uudnyttede beløb fra indgåede låneaftaler på 0,6 mia. EUR.
Pr. 31. december 2021 beløber hensættelsen til værdiforringelse for MFA-lån sig til 293 mio. EUR, hvoraf 197 mio. EUR kan henføres til lån til Ukraine (i alt 4,4 mia. EUR (nominel værdi) ved årets udgang. I henhold til EU's regnskabsregler (og IPSAS) tager denne hensættelse til værdiforringelse ikke højde for de ikkeregulerende begivenheder efter balancedagen som følge af krigen i Ukraine i 2022 (se bemærkning 8), men kun den betydelige stigning i risikoen, der blev konstateret ved udgangen af 2021.
Lån gennem Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom)
Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), som repræsenteres af Kommissionen, udlåner penge til både medlemsstater og tredjelande, og til enheder i medlemsstater og tredjelande, for at finansiere projekter vedrørende energianlæg. Af de samlede udestående Euratom-lån pr. 31. december 2021 kan 300 mio. EUR (nominel værdi) henføres til lån til Ukraine, for hvilke der er indregnet en hensættelse til værdiforringelse på 13 mio. EUR. Pr. 31. december 2021 havde Kommissionen modtaget garantier fra tredjeparter på 350 mio. EUR (2020: 279 mio. EUR) til dækning af Euratom-lån. Der er ingen uudnyttede beløb fra indgåede låneaftaler.
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
RRF (NGEU)
|
0,11 % til 0,12 %
|
—
|
SURE
|
(0,48) % til 0,77 %
|
0,00 % til 0,30 %
|
EFSM
|
(0,03) % til 3,79 %
|
0,50 % til 3,75 %
|
BOP
|
2,95 %
|
2,88 %
|
MFA
|
(0,14) % til 3,70 %
|
0,00 % til 3,69 %
|
Euratom
|
(0,08) % til 1,66 %
|
0,00 % til 5,76 %
|
2020-tallene henviser til den nominelle rente, mens 2021-tallene er den effektive rente i overensstemmelse med den reviderede EU-regnskabsregel 11.
Disse omfatter tre typer lån:
a)Lån på 74 mio. EUR pr. 31. december 2021 (2020: 75 mio. EUR) ydet gennem EU-budgetprogrammer (f.eks. MEDA-programmet Euro-Middelhavs-Partnerskabet og EU's program for beskæftigelse og social innovation)
b)Misligholdte lån, som oprindeligt blev ydet af gennemførelsespartnere, hvor Kommissionen har betalt for et træk på garantien og nu har inddrivelsesrettighederne (subrogerede lån). Pr. 31. december 2021 har Kommissionen inddrivelsesrettigheder til en værdi af 855 mio. EUR for sådanne lån (inklusiv påløbne renter). Efter at der er taget hensyn til de forventede kredittab, er den regnskabsmæssige værdi, der er opført på balancen, imidlertid 48 mio. EUR. Disse lån er ydet af EIB og garanteret over EFSI- og ELM-programmet.
c)Tidsindskud på 54 mio. EUR med en løbetid på over tre måneder, som ikke opfylder definitionen på likvide midler.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er ikkeafledte finansielle instrumenter **
|
2.4.2.1
|
24 223
|
19 587
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er afledte finansielle instrumenter
|
2.4.2.2
|
828
|
199
|
I alt
|
|
25 051
|
19 786
|
Langfristede
|
|
21 660
|
16 327
|
Kortfristede
|
|
3 391
|
3 459
|
*2020-tallet vedrører beløb, der tidligere er klassificeret som finansielle aktiver, som besiddes med handel for øje i EU's konsoliderede årsregnskab 2020.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Gældsinstrumenter
|
|
19 326
|
14 862
|
Pengemarkedsforeninger og investeringer i porteføljer i puljer
|
|
2 513
|
3 038
|
Andre egenkapitalinvesteringer
|
|
2 384
|
1 686
|
I alt
|
|
24 223
|
19 587
|
Langfristede
|
|
20 834
|
16 134
|
Kortfristede
|
|
3 390
|
3 453
|
Gældsinstrumenter er hovedsagelig stats- og virksomhedsobligationer. Disse investeringer er fordelt på de fonde (porteføljer), som forvaltes af Kommissionen, eller af EIB på EU's vegne og vedrører navnlig Den Fælles Hensættelsesfond, H2020-, BUFI- og Innovationsfonden (se nedenfor). Aktivporteføljernes resultater vurderes på dagsværdibasis (markedsværdi).
Pengemarkedsfonde er investeringsforeninger, som investerer i kortfristede gældsinstrumenter (f.eks. EIB's Unitary Fund). Investeringerne i porteføljer i puljer er EU-midler fra CEF og Horisont 2020-programmerne, der er puljet med medlemsstaternes midler fra NER300-programmet. De anvendes til at yde garantier til EIB's finansierings- og investeringstransaktioner.
De "andre egenkapitalinvesteringer" vedrører navnlig investering af EU's budgetmidler — via gennemførelsespartnere — i risikokapital eller andre typer investeringsfonde forfølge EU's politiske mål. F.eks. forbedre adgangen til finansiering for nystartede SMV'er, forskning og innovation samt infrastruktur både i og uden for EU.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Innovationsfonden
|
4 195
|
—
|
BUFI-investeringer
|
1 257
|
1 598
|
EKSF under afvikling
|
1 382
|
1 445
|
Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling
|
188
|
188
|
EU-Udenrigstjenestens pensionsordning for lokalt ansatte
|
69
|
73
|
|
7 091
|
3 304
|
Budgetgarantifonde:
|
|
|
Fælles hensættelsesfond
|
11 272
|
—
|
EFSI-garantifonden
|
—
|
7 526
|
Garantifond for Aktioner i forhold til Tredjeland
|
—
|
2 794
|
EFSD-garantifonden
|
—
|
692
|
|
11 272
|
11 012
|
Finansielle instrumenter, der finansieres over EU-budgettet:
|
|
|
Horisont 2020
|
3 342
|
3 097
|
Connecting Europe-faciliteten
|
762
|
764
|
EU's SMV-egenkapitalfaciliteter
|
684
|
533
|
Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa
|
213
|
163
|
Den Grønne Vækstfond
|
146
|
143
|
Finansieringsfaciliteten for energieffektivitet
|
107
|
104
|
Andet
|
606
|
467
|
|
5 861
|
5 271
|
I alt
|
24 223
|
19 587
|
Langfristede
|
20 834
|
16 134
|
Kortfristede
|
3 390
|
3 453
|
Innovationsfonden blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/410 om ændring af direktiv 2003/87/EF, hvorved der blev oprettet et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen. Den støtter innovation inden for kulstoffattige teknologier og processer i visse økonomiske sektorer. Innovationsfonden skal tilføres indtægterne fra de 450 mio. kvoter, der gradvist monetariseres, og tillige de uudnyttede midler fra de 300 mio. kvoter, der er til rådighed for NER300-programmet (se bemærkning 3.8). Innovationsfonden startede sine aktiviteter i 2020, men beløbene holdes kontant. Fra 2021 forvalter EIB midlerne fra Innovationsfonden ved at investere dem i obligationer.
Kommissionen har oprettet BUFI-fonden ( Budget Fines fund) til at forvalte de penge, den midlertidigt tildeles til appellerede konkurrencebøder. Indtil der er truffet endelig domstolsafgørelse, investerer Kommissionen pengene i gældsinstrumenter.
EKSF-traktaten udløb den 23. juli 2002, og alle EKSF's aktiver blev overført til Den Europæiske Union og øremærket til forskning i de sektorer, som er knyttet til kul- og stålindustrien. Kommissionen forvalter porteføljen og investerer i gældsinstrumenter udtrykt i euro og noteret på et aktivt marked.
EU har en passiv kapitalanbringelse i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udviklings (EBRD) egenkapital. Pr. 31. december 2021 drejede det sig om 90 044 andele (2020: 90 044 andele), hvilket svarer til 3 % af den samlede tegnede kapital. EU tegnede andele til en samlet værdi af 900 mio. EUR, hvoraf 713 mio. EUR endnu ikke er krævet indbetalt. I henhold til stiftelsesoverenskomsten for EBRD er aktionærerne underlagt en række kontraktretlige begrænsninger, f.eks. at andelene ikke kan overdrages, og at deres indløsningsværdi er begrænset til den oprindelige anskaffelsesværdi. EU bogfører sin investering i EBRD til dagsværdi. Den oprindelige anskaffelsesværdi anses for at være det bedste skøn over dagsværdien, navnlig i lyset af de kontraktretlige begrænsninger beskrevet ovenfor. Selv om EBRD's andele ikke er børsnoterede på noget marked, er der for nylig foretaget transaktioner med bankens kapital (udstedelse af andele til pålydende værdi), der indikerer, at anskaffelsesværdien er det bedste skøn over dagsværdien i denne situation.
EU garanterer egenkapitalinvesteringer og -lån, som gennemførelsespartnerne yder til stater og virksomheder. For at kunne betale tilgodehavender pga. misligholdelse eller andre tab sætter EU-budgettet, i overensstemmelse med retsakterne, gradvist penge til side til at opbygge en kapitalbuffer, dvs. Den Fælles Hensættelsesfond. Den Fælles Hensættelsesfond dækker også lån, som Kommissionen udsteder til finansiering af MFA- og Euratom-lån til tredjelande.
Frem til 2020 var der en særskilt fond for hver budgetgaranti (EFSI-garantifonden, EFSD-garantifonden, Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland, der også omfatter lån til finansiel bistand til tredjelande under MFA og Euratom).
Fra den 1. januar 2021 har Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningen oprettet Den Fælles Hensættelsesfond til forvaltning af kapitalbufferen ("hensættelser") for alle budgetgarantier og lån til finansiel bistand til tredjelande i en fælles portefølje. Ud over tilførslen af EU-midler modtager Den Fælles Hensættelsesfond inddrivelser i forbindelse med misligholdte transaktioner, afkast af sine investeringer og indtægter fra EU's budgetgarantier. Den Fælles Hensættelsesfond kan også modtage frivillige bidrag fra medlemsstaterne og andre bidragydere, som på denne måde forhøjer EU's budgetgarantier.
Den Fælles Hensættelsesfond tildeler de modtagne bidrag i segmenter, idet hvert segment henviser til et bidragende program. Pr. 31. december 2021 består Den Fælles Hensættelsesfond af fire segmenter. Ud af disse vedrører tre segmenter de traditionelle instrumenter, der er oprettet under tidligere FFR'er (EFSI, EFSD og ELM). Disse tre bidragende programmer har overført deres eksisterende hensættelser på det tidspunkt, hvor de tiltrådte Den Fælles Hensættelsesfond. Desuden er der et segment for InvestEU, et nyt instrument, der er oprettet under den nuværende flerårige finansielle ramme. Retsakterne for disse instrumenter fastlægger de nødvendige hensættelser for de garantier, der er ydet. EU-budgettet puljer disse individuelle hensættelser i Den Fælles Hensættelsesfond og optimerer forvaltningen af aktiver.
Pr. 31. december 2021 beløb Den Fælles Hensættelsesfonds aktiver sig til 12,3 mia. EUR, hvoraf 11,3 mia. EUR blev investeret i finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er ikkeafledte finansielle instrumenter (gældsinstrumenter).
I henhold til EU-forordningen om oprettelse af Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) er der etableret nye finansielle instrumenter med henblik på at forbedre adgangen til finansiering for enheder med aktiviteter inden for forskning og innovation. De omtalte instrumenter er:
·InnovFin-lån og -garantier til forskning og innovation, hvorunder Kommissionen deler den finansielle risiko vedrørende en portefølje af nye finansieringstransaktioner, som EIB har indgået,
·InnovFin-garanti til SMV'er og SMV-initiativet angående instrumentet til garantier uden loft (SIUGI), som stiller garantier for faciliteter, der forvaltes af EIF, som yder garantier og modgarantier til finansielle institutioner for nye låneporteføljer (under SIUGI deler Kommissionen den finansielle risiko vedrørende den garanti, der ydes sammen med medlemsstater, EIF og EIB),
·InnovFin-egenkapitalfacilitet til forskning og innovation, som bidrager til investeringer i risikokapitalfonde og forvaltes af EIF, og
·EIC-fonden (Det Europæiske Innovationsråds fond), som yder egenkapitalfinansiering for at fremskynde innovations- og markedsudrulningsaktioner. EIC-fonden vil primært blive finansieret over FFR for 2021-2027 under rammeprogrammet Horisont Europa. Kommissionen har imidlertid til dato brugt de midler, der var til rådighed under Horisont 2020.
I henhold til forordning (EU) nr. 1316/2013 blev Connecting Europe-faciliteten (CEF) oprettet med det formål at gøre det lettere at få adgang til finansiering af infrastrukturprojekter i transport-, telekommunikations- og energisektoren. Den forvaltes af EIB inden for rammerne af en aftale med EU. Dette instrument tilbyder risikodeling i forbindelse med lånefinansiering i form af foranstillede og efterstillede lån eller garantier samt støtte til projektobligationer, der garanteres af EU.
Der er tale om egenkapitalinstrumenter, der finansieres af COSME-programmet, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP), MAP-programmet og Vækst- og Beskæftigelsesinitiativet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af EU's små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i deres tidlige faser (opstart) og vækstfaser ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde.
|
|
Mio. EUR
|
Type finansielt aktiv
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Niveau 1: Noterede priser på aktive markeder
|
19 336
|
15 383
|
Niveau 2: Observerbare input ud over noterede priser
|
2 698
|
2 706
|
Niveau 3: Værdiansættelsesteknikker, som ikke bygger på observerbare markedsdata
|
2 190
|
1 498
|
I alt
|
24 223
|
19 587
|
I perioden var der ingen overførsler mellem niveau 1 og niveau 2 i dagsværdihierarkiet.
|
Mio. EUR
|
Bevægelser i dagsværdien
|
|
Åbningsbalance pr. 1.1.2021
|
1 498
|
Revideret EU-regnskabsregel 11
|
2
|
Investeringer i perioden
|
505
|
Tilbagebetaling af kapital
|
(111)
|
Afregning af indtægter
|
(30)
|
Gevinster eller tab i perioden, der er indregnet i overskud eller underskud
|
326
|
Overførsler til niveau 3
|
—
|
Overførsler fra niveau 3
|
—
|
Andet
|
—
|
Slutbalance pr. 31.12.2021
|
2 190
|
Nettogevinster for ikkeafledte aktiver på niveau 3, som besiddes ved udgangen af 2021, beløb sig til 295 mio. EUR. De opføres som finansielle indtægter under "Gevinster på finansielle aktiver eller passiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen" (se bemærkning 3.9) og som finansieringsomkostninger under "Tab på finansielle aktiver eller passiver til dagsværdi regulere gennem resultatopgørelsen, der er ikkeafledte finansielle instrumenter" (se bemærkning 3.15).
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
Derivattyper
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
|
Nominel værdi
|
Aktiv til dagsværdi
|
Passiv til dagsværdi
|
Nominel værdi
|
Aktiv til dagsværdi
|
Passiv til dagsværdi
|
Valutaterminskontrakt
|
646
|
2
|
—
|
417
|
6
|
—
|
Garanti på egenkapitalporteføljen
|
4 148
|
826
|
(1)
|
3 412
|
193
|
(1)
|
Garantier på valutarisiko
|
28
|
—
|
(4)
|
14
|
—
|
(4)
|
I alt
|
4 822
|
828
|
(5)
|
3 843
|
199
|
(4)
|
Langfristede
|
|
826
|
(5)
|
|
193
|
(4)
|
Kortfristede
|
|
2
|
—
|
|
6
|
(0)
|
EU indgår valutaterminskontrakter for at afdække valutarisikoen i forbindelse med dollardenominerede obligationer, som besiddes af EFSI-garantifonden. Inden for rammerne af valutaterminskontrakter betaler EU det kontraktligt aftalte teoretiske beløb i udenlandsk valuta ("betalingssiden"), jf. tabellen ovenfor, og vil modtage et teoretisk beløb i euro ("modtagersiden") på forfaldsdatoen. Sådanne derivatkontrakter måles til dagsværdien på balancedatoen og klassificeres enten som finansielle aktiver eller finansielle passiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, afhængig af om deres dagsværdi er positiv eller negativ.
"Garanti på egenkapitalporteføljen" omfatter garantier, som EU giver til finansielle institutioner på porteføljer af egenkapitalinvesteringer. Disse garantier klassificeres som afledte finansielle instrumenter og bogføres som et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, eftersom de ikke opfylder definitionen på finansielle garantiforpligtelser (se bemærkning 1.5.12). EU's finansielle forpligtelser måles på baggrund af værdien af de underliggende investeringer.
Det samlede beløb udgøres primært af den EFSI-EU-garanti, der er givet til EIB-Gruppen, og EIB og EIF udbetalte 3 068 mio. EUR til egenkapitalinvesteringer (2020: 2 223 mio. EUR). EU-garantiens dagsværdi for så vidt angår EFSI-egenkapitalporteføljer beløb sig til i alt 763 mio. EUR (2019: 164 mio. EUR).
EU garanterer valutarisiko ("FX") under EFSD-garantien, hvor den garanterer swap- og terminskontrakter, der har til formål at afdække valutarisici for investeringer i nye markeder. EU dækker også devalueringen af den fremmede valuta (ukrainske Hryvnia, UAH), der er knyttet til lån ydet af finansielle institutioner til små og mellemstore virksomheder i Ukraine under finansieringsfaciliteten for SMV'er.
|
|
|
|
Mio. EUR
|
Derivattyper
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
|
Aktiv til dagsværdi
|
Passiv til dagsværdi
|
Aktiv til dagsværdi
|
Passiv til dagsværdi
|
Niveau 1: Noterede priser på aktive markeder
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Niveau 2: Observerbare input ud over noterede priser
|
2
|
(2)
|
6
|
(4)
|
Niveau 3: Værdiansættelsesteknikker, som ikke bygger på observerbare markedsdata
|
826
|
(2)
|
193
|
(1)
|
I alt
|
828
|
(5)
|
199
|
(4)
|
I perioden var der ingen overførsler mellem niveau 1 og niveau 2. Afledte finansielle aktiver under dagsværdier på niveau 3 omfatter hovedsagelig garantier for egenkapitalporteføljer.
|
Mio. EUR
|
Bevægelser i dagsværdien
|
|
Åbningsbalance aktiv/(passiv) pr. 1.1.2021
|
192
|
Udnyttet garanti udbetalt
|
5
|
Udnyttede garantier tilbagebetalt
|
(1)
|
Indtægter fra garanti afregnet
|
(160)
|
Gevinster eller tab i perioden, der er indregnet i overskud eller underskud
|
788
|
Overførsler til niveau 3
|
—
|
Overførsler fra niveau 3
|
—
|
Andet
|
—
|
Slutbalance pr. 31.12.2021
|
824
|
Nettogevinster for afledte aktiver på niveau 3, som besiddes ved udgangen af 2021, beløb sig til 777 mio. EUR. Dette beløb er bogført som finansielle indtægter og opført under "Gevinster på finansielle aktiver eller passiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen" (se bemærkning 3.9).
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
|
Forfinansiering
|
2.5.1
|
57 764
|
30 574
|
Andre forskud til medlemsstaterne
|
2.5.2
|
2 901
|
3 825
|
Bidrag til trustfonde
|
|
126
|
119
|
|
|
60 792
|
34 519
|
Kortfristede
|
|
|
|
Forfinansiering
|
2.5.1
|
28 427
|
24 902
|
Andre forskud til medlemsstaterne
|
2.5.2
|
4 229
|
3 327
|
|
|
32 656
|
28 229
|
I alt
|
|
93 447
|
62 748
|
Størrelsen af forfinansieringen for de forskellige programmer skal være tilstrækkelig til at sikre, at modtagerne har de nødvendige midler til at starte og fremme projektet, samtidig med at EU's finansielle interesser beskyttes, og der tages hensyn til de retlige og operationelle krav og kravene om omkostningseffektivitet.
Den betydelige stigning i forhold til det foregående år skyldes først og fremmest indførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten (NextGenerationEU) i 2021, hvor der oprindeligt blev udbetalt 36,4 mia. EUR i forfinansiering.
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bruttobeløb
|
Afsluttet via periodeafgrænsningsposter
|
Nettobeløb pr. 31.12.2021
|
Bruttobeløb
|
Afsluttet via periodeafgrænsningsposter
|
Nettobeløb pr. 31.12.2020
|
Delt forvaltning
|
|
|
|
|
|
|
ELFUL og andre
instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
3 172
|
(208)
|
2 965
|
3 193
|
—
|
3 193
|
EFRU og Samhørighedsfonden
|
23 531
|
(4 571)
|
18 960
|
23 074
|
(3 846)
|
19 229
|
ESF
|
9 085
|
(1 823)
|
7 263
|
8 222
|
(1 348)
|
6 874
|
Andet
|
4 836
|
(2 263)
|
2 572
|
4 192
|
(1 520)
|
2 672
|
|
40 624
|
(8 865)
|
31 760
|
38 681
|
(6 713)
|
31 967
|
Direkte forvaltning
|
|
|
|
|
|
|
Gennemføres af:
|
|
|
|
|
|
|
Kommissionen
|
46 494
|
(11 970)
|
34 525
|
17 031
|
(10 648)
|
6 382
|
heraf RRF (NGEU)
|
34 879
|
(4 065)
|
30 814
|
—
|
—
|
—
|
EU-forvaltningsorganer
|
23 931
|
(15 030)
|
8 901
|
18 565
|
(10 931)
|
7 633
|
Trustfonde
|
1 140
|
(847)
|
293
|
1 121
|
(843)
|
278
|
|
71 565
|
(27 847)
|
43 718
|
36 716
|
(22 423)
|
14 294
|
Indirekte forvaltning
|
|
|
|
|
|
|
Gennemføres af:
|
|
|
|
|
|
|
Andre EU-agenturer og -organer
|
1 657
|
(687)
|
971
|
1 243
|
(781)
|
462
|
Tredjelande
|
1 874
|
(1 261)
|
614
|
1 515
|
(1 043)
|
471
|
Internationale organisationer
|
9 545
|
(5 955)
|
3 590
|
9 068
|
(6 020)
|
3 048
|
Andre enheder
|
12 992
|
(7 453)
|
5 539
|
11 665
|
(6 432)
|
5 233
|
|
26 069
|
(15 356)
|
10 713
|
23 491
|
(14 276)
|
9 215
|
I alt
|
138 258
|
(52 068)
|
86 191
|
98 888
|
(43 412)
|
55 476
|
Langfristede
|
57 764
|
—
|
57 764
|
30 574
|
—
|
30 574
|
Kortfristede
|
80 494
|
(52 068)
|
28 427
|
68 314
|
(43 412)
|
24 902
|
Forfinansiering udgør midler, der er betalt, og dermed gennemførelsen af betalingsbevillingerne. Som forklaret i bemærkning 1.5.7 er der tale om forskud, der endnu ikke er udgiftsført. Selv om forfinansiering således mindsker de uindfriede forpligtelser (se bemærkning 5.1), udgør den udgifter, der stadig skal accepteres og bogføres på resultatopgørelsen.
Hvad angår delt forvaltning vedrører næsten al forfinansiering programmeringsperioden 2014-2020. Den oprindelige forfinansiering afsluttes ikke (dvs. indregnes ikke i resultatopgørelsen) før ved udgangen af programmeringsperioden og bogføres som langfristet forfinansiering.
For samhørighedsområdet er der også en årlig forfinansiering, der afsluttes på årsbasis og opføres som kortfristet forfinansiering. Nye forfinansieringsbetalinger på samhørighedsområdet omfatter den årlige forfinansiering for 2021 (7,3 mia. EUR), men også betalinger fra EU's Solidaritetsfond (0,8 mia. EUR). De nye betalinger er blevet opvejet af frigørelserne af omtrent samme værdier, og derfor har niveauet for udestående forfinansiering været stabilt for dette område generelt.
Hvad angår direkte forvaltning, vedrører den største del af forfinansieringen beløb, der knytter sig til ikketilbagebetalingspligtig støtte i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, der blev indført i 2021, netto 30,8 mia. EUR ved årets udgang. Andre væsentlige beløb, 8,5 mia. EUR (2020: 9,3 mia. EUR), vedrører forskningsområdet (primært Horisont 2020 og Horisont Europa, som gennemføres af EU's forvaltningsorganer og Kommissionen).
Hvad angår indirekte forvaltning dækker forfinansiering primært interne politikprogrammer som Galileo og EGNOS (rumprogrammer), men også instrumenter, der knytter sig til et globalt Europa (herunder instrumenter for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde). Den mest markante stigning i forfinansiering under dette område vedrører rumprogrammerne.
Der er tale om garantier, som Kommissionen i nogle tilfælde kræver af modtagere, der ikke er medlemsstater, når den udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig "den nominelle værdi" og "den løbende værdi". For så vidt angår den "nominelle" værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen på grundlag af garantien, der reduceres ved den efterfølgende clearing. Pr. 31. december 2021 var den nominelle værdi af de modtagne garantier for forfinansiering på 433 mio. EUR, mens den løbende værdi af disse garantier var på 383 mio. EUR (2020: henholdsvis 466 mio. EUR og 402 mio. EUR).
Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) og under Horisont 2020 og Horisont Europa-programmer er effektivt dækket af den gensidige forsikringsmekanisme, tidligere kaldet Deltagergarantifonden. Den gensidige forsikringsmekanisme er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække risiciene i forbindelse med modtagernes manglende betaling af beløb under gennemførelsen af de indirekte aktioner under disse programmer. Alle deltager i indirekte aktioner, som modtager et tilskud fra EU, bidrager med 5 % af det maksimale EU-bidrag til mekanismens kapital, som investeres i de finansielle markeder af Kommissionen for at skabe et renteafkast. Renterne kan anvendes til dækning af gæld, der ikke er indfriet af en misligholdende deltager, til Unionen. Ved afslutningen af den indirekte aktion tilbagebetales bidragene til deltagerne. EU (repræsenteret ved Kommissionen) handler som eksekutivmyndighed for deltagerne i den gensidige forsikringsmekanisme, men fonden ejes af deltagerne. Mekanismen er således en særskilt enhed, der ikke er konsolideret i disse EU-årsregnskaber.
Pr. 31. december 2021 udgjorde de forfinansieringsbeløb, der er dækket af den gensidige forsikringsmekanisme, i alt 2,4 mia. EUR (2020: 2,3 mia. EUR). Mekanismens samlede aktiver, herunder finansielle aktiver forvaltet af Kommissionen, beløb sig til 2,5 mia. EUR (2020: 2,4 mia. EUR).
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Forskud til medlemsstaterne til finansielle instrumenter under delt forvaltning
|
3 647
|
3 520
|
Støtteordninger
|
3 483
|
3 633
|
I alt
|
7 130
|
7 153
|
Langfristede
|
2 901
|
3 825
|
Kortfristede
|
4 229
|
3 327
|
Inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfondes (EFSI) programmer kan der foretages udbetalinger af forskud over EU's budget til medlemsstaterne, således at de kan bidrage til finansielle instrumenter (dvs. lån, egenkapitalinvesteringer eller garantier). Disse finansielle instrumenter er oprettet og forvaltes på medlemsstaternes ansvar, ikke Kommissionens. Beløb, som ikke er anvendt via disse instrumenter ved årets udgang, tilhører EU (ligesom al anden forfinansiering) og behandles dermed som et aktiv på EU's balance.
Perioden 2014-2020:
Af de 14 692 mio. EUR udbetalt inden for rammerne af samhørighedspolitikken anslås det, at 3 547 mio. EUR stadig ikke var udnyttet pr. 31. december 2021. Dette omfatter medlemsstaternes bidrag til SMV-initiativet, et instrument, der har til formål at få banksektoren til i højere grad at låne til små og mellemstore virksomheder (1 326 mio. EUR er udbetalt, eksklusive forfinansieringsbeløb, hvoraf det skønnes, at 366 mio. EUR stadig mangler at blive udnyttet).
Ved årets udgang var 97 mio. EUR til udvikling af landdistrikterne endnu ikke udnyttet.
Perioden 2007-2013:
Alle beløb vedrørende samhørighedspolitikken anses enten for at være brugt eller omfordelt til andre foranstaltninger, og der resterer derfor ingen aktiver på balancen pr. 31. december 2021. Det bør bemærkes, at den faktiske gennemførelse af en række instrumenter vil blive revideret som led i afslutningsproceduren for programmerne i de kommende år.
På samme måde som ovenfor bogføres tilbagebetalte beløb svarende til forskud, som medlemsstaterne har udbetalt i forbindelse med forskellige støtteordninger (statsstøtte, markedsforanstaltninger under EGFL eller investeringsforanstaltninger under ELFUL), men som ikke var anvendt ved årets udgang, som aktiver (forskud) på EU's balance. Kommissionen har udarbejdet et skøn over disse forskud på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, og de resulterende beløb medregnes under posten "Støtteordninger" ovenfor.
Perioden 2014-2020:
De beløb, der ikke er brugt ved årets udgang er anslået til 1 768 mio. EUR for samhørighedspolitikken og 1 649 mio. EUR for landbrug og udvikling af landdistrikter.
Perioden 2007-2013:
Det anslås, at et beløb på 66 mio. EUR udbetalt til udvikling af landdistrikterne stadig var uudnyttet ved udgangen af 2021.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
|
Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner
|
2.6.1
|
34 892
|
44 128
|
Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner
|
2.6.2
|
5 750
|
1 685
|
|
|
40 642
|
45 813
|
Kortfristede
|
|
|
|
Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner
|
2.6.1
|
29 473
|
26 915
|
Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner
|
2.6.2
|
2 323
|
1 766
|
|
|
31 796
|
28 681
|
I alt
|
|
72 438
|
74 493
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
|
Medlemsstaterne
|
2.6.1.1
|
2 497
|
2 237
|
Udtrædelsesaftalen med Det Forenede Kongerige
|
2.6.1.2
|
30 839
|
40 629
|
Periodeafgrænsningsposter
|
2.6.1.4
|
1 556
|
1 261
|
Andre inddrivelige beløb
|
|
—
|
1
|
|
|
34 892
|
44 128
|
Kortfristede
|
|
|
|
Medlemsstaterne
|
2.6.1.1
|
5 682
|
7 213
|
Udtrædelsesaftalen med Det Forenede Kongerige
|
2.6.1.2
|
10 913
|
6 827
|
Konkurrencebøder
|
2.6.1.3
|
11 698
|
11 295
|
Periodeafgrænsningsposter
|
2.6.1.4
|
1 097
|
787
|
Andre inddrivelige beløb
|
2.6.1.5
|
83
|
792
|
|
|
29 473
|
26 915
|
I alt
|
|
64 365
|
71 043
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Traditionelle egne indtægter — A-regnskabet
|
6 137
|
5 297
|
Traditionelle egne indtægter — Det særskilte regnskab
|
1 405
|
1 460
|
Tilgodehavender vedrørende egne indtægter
|
15
|
2 188
|
Værdiforringelse
|
(875)
|
(892)
|
Andet
|
—
|
—
|
Inddrivelige beløb fra egne indtægter
|
6 683
|
8 053
|
Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL)
|
1 525
|
1 378
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
668
|
720
|
Værdiforringelse
|
(843)
|
(837)
|
Inddrivelige beløb fra EGFL og udvikling af landdistrikterne
|
1 350
|
1 260
|
Inddrivelig forfinansiering
|
26
|
53
|
Indbetalt og inddrivelig moms
|
45
|
35
|
Andre inddrivelige beløb fra medlemsstaterne
|
73
|
49
|
I alt
|
8 178
|
9 450
|
Langfristede
|
2 497
|
2 237
|
Kortfristede
|
5 682
|
7 213
|
Det største beløb, der er opført under langfristede inddrivelige beløb, er udestående beløb fra medlemsstaterne, nærmere bestemt 2,1 mia. EUR i Det Forenede Kongeriges traktatbrudssag (se nedenfor). De langfristede inddrivelige beløb omfatter som tidligere år også beløb vedrørende ikkegennemførte afgørelser om regnskabsafslutning vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). De beløb, der knytter sig til disse afgørelser, inddrives i årlige rater.
Inddrivelige beløb fra egne indtægter
"A-regnskabet" henviser til de månedlige regnskaber, hvori medlemsstaterne meddeler fordringer på traditionelle egne indtægter, der er fastslået. Tabellen viser de beløb fra "A-regnskabet", som endnu ikke er blevet betalt til Kommissionen. De traditionelle egne indtægter er primært af toldafgifter og inddrives af medlemsstaterne på Kommissionens vegne.
"A-regnskabet" har ofte udgjort ca. 3-3,5 mia. EUR ved årets udgang, men i de sidste to år, både 2021 og 2020, har det samlede beløb vedrørende traditionelle egne indtægter i forbindelse med den britiske traktatbrudssag (jf. nedenfor) og andre kontrolrapporter vedrørende traditionelle egne indtægter været opført. Eftersom der er påløbet 2,2 mia. EUR i morarenter (2020: 1,7 mia. EUR), er disse beløb også opført i dette årsregnskab (se bemærkning 2.6.2 og 3.9).
Hvad angår traktatbrudssagen sendte Kommissionen den 8. marts 2018 en åbningsskrivelse (traktatbrudssag nr. 2018/2008) til Det Forenede Kongerige, fordi det ikke havde stillet det korrekte beløb af de traditionelle egne indtægter til rådighed for EU-budgettet. Da Det Forenede Kongerige ikke gav et tilfredsstillende svar, hverken på åbningsskrivelsen eller den begrundede udtalelse, der blev fremsendt den 24. september 2018, besluttede Kommissionen at henvise traktatbrudssagen til Den Europæiske Unions Domstol og indgav begæringen den 7. marts 2019. Sagen blev rejst i en OLAF-rapport fra 2017, hvori det blev konkluderet, at importører i Det Forenede Kongerige i vidt omfang havde unddraget sig told ved at anvende fiktive og falske fakturaer og ukorrekte toldværdideklarationer ved import. På baggrund af en metode udviklet af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Det Fælles Forskningscenter (JRC) samt de tilgængelige oplysninger, skønnede Kommissionen, at Det Forenede Kongeriges overtrædelse i perioden fra november 2011 til oktober 2017 har kostet EU-budgettet 2,1 mia. EUR (netto, dvs. efter fradrag af inddrivelsesomkostninger, der tilbageholdes af Det Forenede Kongerige, i bruttobeløbet på 2,7 mia. EUR). Den 8. marts 2022 afsagde Domstolen den hermed forbundne dom og bekræftede, at Det Forenede Kongerige havde tilsidesat sine forpligtelser til at beskytte Unionens budget. Den anmodede imidlertid Kommissionen om at genberegne det krævede beløb. Kommissionen vil nu tage stilling til dommen og navnlig Domstolens bemærkninger vedrørende fastsættelsen af de pågældende beløb. Der foretages således i øjeblikket en detaljeret juridisk og operationel analyse, hvis konklusioner endnu ikke foreligger. Derfor bliver både hovedstolen på 2,1 mia. EUR og de anslåede morarenter på 2,1 mia. EUR, der er påløbet indtil udgangen af 2021 (i forhold til påløbne og indregnede renter på 1,6 mia. EUR indtil udgangen af 2020), fortsat klassificeret som anlægsaktiver, hvilket er det bedste skøn, som var til rådighed.
Dette år, pr. 31. december 2021, omfatter inddrivelige beløb også et beløb på 0,4 mia. EUR i de anslåede tab af traditionelle egne indtægter, som visse medlemsstater har lidt i forbindelse med import af tekstiler og fodtøj fra Kina til betydeligt lavere værdi. Disse skøn er genstand for revision, navnlig efter at Domstolen har afsagt dom i den britiske traktatbrudssag.
Derudover har Kommissionen medtaget et tilgodehavende på 0,17 mia. EUR i fastslået toldskyld og morarenter, anslået ud fra de seneste tilgængelige oplysninger.
Det "særskilte regnskab" henviser til de fastslåede fordringer, der ikke er medtaget i "A-regnskabet", fordi de ikke er blevet inddrevet af medlemsstaterne, og der ikke er stillet sikkerhed (dvs. garanti) for dem (eller der er stillet sikkerhed, men fordringerne anfægtes). Disse fordringer nedskrives på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne afgiver hvert år. Disse værdiforringelser ligger generelt på et tilsvarende niveau ved hvert årets udgang, hvilket fremgår af tabellen.
"Tilgodehavender vedrørende egne indtægter" i 2021 henviser til beløbet i ændringsbudget nr. 6/2021, der blev vedtaget den 24. november 2021. Dette beløb blev betalt af medlemsstaterne den første arbejdsdag i januar 2022.
Inddrivelige beløb vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne
Denne konto omfatter navnlig de beløb, som medlemsstaterne skyldte pr. 31. december 2021, som anmeldt og attesteret af medlemsstaterne pr. 15. oktober 2021. Der skal udarbejdes et skøn over inddrivelige beløb opstået efter anmeldelsen og indtil den 31. december 2021. Kommissionen foretager også et skøn over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, der sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det forhold, at der foretages en justering, indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb. Justeringen omfatter også et fradrag på 20 % af beløbet, som svarer til det beløb, medlemsstaterne har ret til at tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger.
Aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (ref. 2019/C 384 I/01) ("udtrædelsesaftalen"), der er undertegnet mellem EU og Det Forenede Kongerige, fastsætter forskellige finansielle forpligtelser for begge parter. Pr. 31. december 2021 beløb nettotilgodehavendet fra Det Forenede Kongerige baseret på disse forpligtelser sig til 41 753 mio. EUR (2020): 47 456 mio. EUR), hvoraf 10 913 mio. EUR skal betales senest 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen (2020: 6 827 mio. EUR):
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Artikel 140
|
Artikel 142
|
Andet
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Betales af Det Forenede Kongerige
|
28 620
|
14 751
|
610
|
43 982
|
49 579
|
Betales til Det Forenede Kongerige
|
—
|
—
|
(2 229)
|
(2 229)
|
(2 122)
|
I alt
|
28 620
|
14 751
|
(1 618)
|
41 753
|
47 456
|
Langfristede
|
17 064
|
14 486
|
(711)
|
30 839
|
40 629
|
Kortfristede
|
11 556
|
265
|
(908)
|
10 913
|
6 827
|
Justering af Det Forenede Kongeriges andel (artikel 139)
I henhold til artikel 139 beregnes Det Forenede Kongeriges andel af de finansielle forpligtelser, der følger af udtrædelsesaftalen, som forholdet mellem de egne indtægter, der i perioden 2014-2020 overdrages af Det Forenede Kongerige, og de egne indtægter, som alle medlemsstater og Det Forenede Kongerige overdrager i denne periode. Dette blev beregnet i marts 2021 til 12,358072326018200 %. I henhold til artikel 139 skal andelen dog justeres med beløbet for moms- og BNI-saldi (2014-2020), der er meddelt medlemsstaterne inden den 1. februar 2022. Det Forenede Kongeriges endelige andel er derfor blevet beregnet til 12,431681219587700 %. Efter justeringen af Det Forenede Kongeriges andel i forbindelse med de beregninger, der ligger til grund for de beløb, der allerede er blevet faktureret Det Forenede Kongerige i 2021, blev Det Forenede Kongerige faktureret et yderligere beløb på 67 mio. EUR i april 2022.
Betalinger i henhold til udtrædelsesaftalen
Betalingsmekanismen, der skal anvendes på de forpligtelser, der er fastsat mellem de to parter, er fastsat i artikel 148. Kort sagt fakturerer EU de udestående nettobeløb fra Det Forenede Kongerige i april og september hvert år, og Det Forenede Kongerige betaler dem hver måned. Beløbene, der indberettes i april i et givet år, skal betales i fire lige store månedlige rater fra juni til september samme år. Beløbene, der indberettes i september skal betales i otte lige store månedlige rater fra oktober samme år til maj det efterfølgende år. Eftersom nogle indberettede beløb nødvendigvis er baseret på prognoser og skøn, ajourføres indberetningen hvert år på grundlag af faktiske tal.
I 2021 var det samlede beløb, der blev indberettet til Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 136, og artikel 140-147, 11 930 mio. EUR, hvoraf 3 763 mio. EUR blev indberettet i april 2021, og 8 166 mio. EUR blev indberettet i september 2021. De samlede betalinger, der blev modtaget i 2021, beløb sig til 6 826 mio. EUR, hvoraf 3 763 mio. EUR vedrørte april-indberetningen (betalt i fire lige store månedlige rater i perioden juni-september 2021) og 3 062 EUR i forbindelse med september-indberetningen (betalt i tre lige store rater i perioden oktober-december 2021):
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Rapport fra april 2021
(forfaldet og betalt
fra juni til
september 2021)
|
Rapport fra september 2021:
(forfaldet og betalt
fra oktober til
december 2021
|
I alt
|
|
|
|
|
Artikel 140
|
3 696
|
3 054
|
6 750
|
Artikel 142
|
—
|
11
|
11
|
Artikel 136
|
230.
|
18
|
247
|
Artikel 147
|
21
|
—
|
21
|
|
3 946
|
3 083
|
7 029
|
|
|
|
|
Artikel 141
|
—
|
(20)
|
(20)
|
Artikel 143
|
(93)
|
—
|
(93)
|
Artikel 144
|
(46)
|
—
|
(46)
|
Artikel 145
|
(37)
|
—
|
(37)
|
Artikel 146
|
(7)
|
—
|
(7)
|
|
(183)
|
(20)
|
(203)
|
I alt
|
3 763
|
3 062
|
6 826
|
Den resterende saldo på fakturaen fra september 2021 i slutningen af året, dvs. 5 104 mio. EUR, blev betalt i fem lige store månedlige rater i perioden januar-maj 2022.
Artikel 140 — Uindfriede forpligtelser
Det Forenede Kongerige har forpligtet sig til at betale EU's andel af de uindfriede budgetforpligtelser pr. 31. december 2020 (den såkaldte "Brexit RAL"), som tilpasset kravene i artikel 140. Pr. 31. december 2021 udgjorde det samlede beløb opført som et tilgodehavende sig til 28 620 mio. EUR (2020): 34 966 mio. EUR), hvoraf 11 556 mio. EUR forfalder til betaling senest 12 måneder efter udgangen af året. Tabellen nedenfor viser de vigtigste bevægelser mellem det samlede beløb, der er opført som et tilgodehavende pr. 31. december 2020 (beregnet på grundlag af Det Forenede Kongeriges ikkejusterede andel) og det samlede beløb, der er opført som et tilgodehavende pr. 31. december 2021:
|
Mio. EUR
|
|
|
Beløb, som Det Forenede Kongerige skylder pr. 31.12.2020 (baseret på Det Forenede Kongeriges ikkejusterede andel)
|
34 966
|
Justering af Det Forenede Kongeriges andel
|
208
|
Beløb, som Det Forenede Kongerige skylder pr. 31.12.2020 (baseret på Det Forenede Kongeriges justerede andel)
|
35 174
|
Finansielle nettokorrektioner vedrørende 2014-2020 eller tidligere programperioder (herunder regulering af fradrag i 2020)
|
(58)
|
Traditionelle egne indtægter for 2020 og stillet til rådighed for Unionen i 2021
(herunder regulering af fradrag i 2020)
|
(82)
|
Modtagne nettobetalinger fra Det Forenede Kongerige i 2021
|
(6 750)
|
Justering af den anslåede manglende gennemførelse
|
337
|
I alt
|
28 620
|
Langfristede
|
17 064
|
Kortfristede
|
11 556
|
Faldet fra år til år i det samlede beløb, der er opført som et tilgodehavende, beløb sig til 6 346 mio. EUR og skyldtes hovedsagelig de modtagne betalinger fra Det Forenede Kongerige i 2021 (6 750 mio. EUR).
Justeringen af det beløb, som Det Forenede Kongerige skyldte pr. 31. december 2020, og som resulterede i en stigning på 208 mio. EUR, afspejler justeringen af Det Forenede Kongeriges andel af de justerede budgetmæssige forpligtelser pr. 31. december 2020, hvorpå Det Forenede Kongeriges andel anvendes (216,7 mio. EUR). Der er også medtaget regulering af fradrag i EU's årsregnskab for 2020 for finansielle nettokorrektioner for 2014-2020 eller tidligere programperioder og traditionelle egne indtægter for 2020 og stillet til rådighed for Unionen i 2021 (2,4 mio. EUR) samt justering af fradraget for den anslåede manglende gennemførelse (6,0 mio. EUR).
Det samlede fradrag for finansielle nettokorrektioner vedrørende 2014-2020 eller tidligere programperioder, som beløber sig til 58,5 mio. EUR, omfatter de beløb, der blev faktureret i september 2021, som endnu ikke var medtaget i årsregnskabet for 2020 (34,8 mio. EUR, hvoraf Det Forenede Kongerige betalte 12,8 mio. EUR i perioden oktober-december 2021 og 22,0 mio. EUR fra januar-maj 2022), justeringen af Det Forenede Kongeriges andel af disse beløb (0,2 mio. EUR) og de beløb, som skulle faktureres i september 2022 og betales i perioden fra oktober til december 2022 (23,5 mio. EUR).
Det samlede fradrag for traditionelle egne indtægter for 2020 og som stilles til rådighed for Unionen i 2021, som beløber sig til 82,0 mio. EUR, omfatter de beløb, der blev faktureret i september 2021, som endnu ikke var medtaget i årsregnskabet for 2020 (16,7 mio. EUR, hvoraf Det Forenede Kongerige betalte 6,3 mio. EUR i perioden oktober-december 2021 og 10,4 mio. EUR i perioden januar-maj 2022), justeringen af Det Forenede Kongeriges andel af disse beløb (0,1 mio. EUR) og de beløb, som skulle faktureres i april 2022 (65,2 mio. EUR).
Det beløb, der skal betales senest 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen (11 556 mio. EUR), omfatter den resterende saldo på fakturaen fra september 2021 (5 090 mio. EUR), det fakturerede beløb i april 2022 (4 029 mio. EUR) og det beløb, der skal faktureres i september 2022 og betales i perioden oktober til december 2022 (2 437 mio. EUR). Beløbet, der blev faktureret i april 2022, er sammensat af 3 280 mio. EUR vedrørende Det Forenede Kongeriges andel af den anslåede UF-gennemførelse i 2022, 65,2 mio. EUR til fradrag for traditionelle egne indtægter, 70,5 mio. EUR til justering af Det Forenede Kongeriges andel af de fakturerede beløb i 2021 og 743,6 mio. EUR i forbindelse med justeringen af Det Forenede Kongeriges andel af de uindfriede forpligtelser som følge af gennemførelsen i 2021. Beløbet, der skal faktureres i september 2022 og betales i perioden oktober-december 2022, består af 2 460 mio. EUR vedrørende Det Forenede Kongeriges andel af den anslåede UF-gennemførelse i 2022 og 23,5 mio. EUR i forbindelse med fradrag for finansielle nettokorrektioner.
Efter ajourføringen af Kommissionens officielle prognose over frigørelser for hele beholdningen af uindfriede forpligtelser pr. 31. december 2020 steg beløbene, som Det Forenede Kongerige skylder, med 337 mio. EUR som følge af den ajourførte anslåede manglende gennemførelse.
Artikel 142 — Unionens forpligtelser ved udgangen af 2020
Det Forenede Kongerige har forpligtet sig til at betale EU's andel af Unionens forpligtelser ved udgangen af 2020 med undtagelse af følgende: a) med tilsvarende aktiver og b) vedrørende forvaltningen budgettet og af egne indtægter (herunder beløb, der allerede er dækket af de uindfriede forpligtelser (se artikel 140 ovenfor)). Det største beløb her vedrører EU's forpligtelser efter medarbejderes fratrædelse (pensioner og sygeforsikring) pr. 31. december 2020.
Udestående forpligtelser i 2020 i henhold til artikel 142, stk. 6
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Pensionsordning
for EU-tjenestemænd
|
Den fælles
sygeforsikringsordning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Udestående forpligtelser i 2020
|
104 832
|
9 675
|
114 507
|
113 676
|
Det Forenede Kongeriges andel
|
13 032
|
1 203
|
14 235
|
14 048
|
Bidrag til Pensionsordningen for EU-tjenestemænd/den fælles sygeforsikringsordning
|
227
|
8
|
236
|
0
|
I alt
|
13 260
|
1 211
|
14 471
|
14 048
|
Langfristede
|
13 032
|
1 203
|
14 235
|
14 048
|
Kortfristede
|
227
|
8
|
236
|
0
|
I henhold til standardbetalingsmåden i artikel 142, stk. 6, bidrager Det Forenede Kongerige hvert år til nettobetalingerne fra EU-budgettet i det foregående år til hver modtager under pensionsordningen for EU-tjenestemænd og til det tilknyttede bidrag fra Unionens budget til den fælles sygeforsikringsordning for hver modtager eller person, der modtager ydelser gennem en støttemodtager. Betalingen af disse årlige bidrag skal efter planen begynde fra juni 2022 (idet hver årlige rate skal betales i fire månedlige rater fra juni til september i det pågældende år).
Det Forenede Kongeriges justerede andel af nettobetalingerne fra EU-budgettet i 2021 til modtagerne under pensionsordningen for EU-tjenestemænd og den fælles sygeforsikringsordning beløb sig til henholdsvis 227 mio. EUR og 8 mio. EUR. Disse beløb blev meddelt Det Forenede Kongerige som en del af fakturaen fra april 2022 (og skulle således betales i fire lige store månedlige rater i perioden juni-september 2022).
Herudover beløb det Det Forenede Kongeriges udestående forpligtelser for 2020 i henhold til artikel 142, stk. 6, vedrørende pensionsordningen for EU-tjenestemænd og den fælles sygeforsikringsordning sig pr. 31. december 2021 til henholdsvis 13 032 mio. EUR og 1 203 mio. EUR (2020): 12 450 mio. EUR og 1 599 mio. EUR). Stigningen i forpligtelser vedrørende pensionsordningen for EU-tjenestemænd beroede primært på de aktuarmæssige tab ved ændringer i finansielle antagelser — se bemærkning 2.9 for flere detaljer. Det bemærkes, at selv om de aktuarmæssige tab som følge af ændringer i finansielle antagelser påvirker nutidsværdien af de udestående 2020-forpligtelser, der er beregnet på grundlag af IPSAS 39/EU-regnskabsregel 12, ændrer det hverken størrelsen af de ydelser, som EU faktisk skal betale, eller som følge deraf, Det Forenede Kongeriges bidrag til disse betalinger som følge af standardafregningsmekanismen i artikel 142, stk. 6.
Pr. 31. december 2021 har Det Forenede Kongerige ikke gjort brug af muligheden for afregning før udløb, der giver mulighed for at betale de udestående forpligtelser for 2020 vedrørende pensionsordningen for EU-tjenestemænd og den fælles sygeforsikringsordning, som beregnes ved hjælp af aktuarmæssige vurderinger baseret på IPSAS 39/EU-regnskabsregel 12, i fem lige store rater efter proceduren i artikel 142, stk. 6, sidste afsnit.
Udestående forpligtelser i 2020 i henhold til artikel 142, stk. 5
I henhold til artikel 142, stk. 5, bidrager Det Forenede Kongerige til forpligtelserne vedrørende Andre pensionsordninger, da de blev opført i Unionens konsoliderede regnskaber for regnskabsåret 2020 i ti rater begyndende den 31. oktober 2021 (idet hver årlig rate skal betales i otte månedlige rater fra oktober til maj det følgende år). Disse forpligtelser i Unionens konsoliderede regnskaber for regnskabsåret 2020 beløb sig til 2 344 mia. EUR, hvilket resulterede i en justering af Det Forenede Kongeriges andel pr. 31. december 2020 på 291 mio. EUR. Under hensyntagen til de beløb, der blev modtaget fra Det Forenede Kongerige i 2021, som beløber sig til i alt 11 mio. EUR, faldt Det Forenede Kongeriges udestående andel af Andre pensionsordninger til 281 mio. EUR pr. 31. december 2021, hvoraf 29 mio. EUR skal betales senest 12 måneder efter årets udgang.
Yderligere oplysninger om ordninger for personaleydelser findes i bemærkning 1.5.10 og bemærkning 2.9.
Andre artikler
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Betales af Det Forenede Kongerige:
|
|
|
Artikel 136
|
557
|
230
|
Artikel 147
|
53
|
46
|
|
610
|
275
|
Betales til Det Forenede Kongerige:
|
|
|
Artikel 141
|
(1 818)
|
(1 766)
|
Artikel 143
|
163
|
(93)
|
Artikel 144
|
(73)
|
(46)
|
Artikel 145
|
(148)
|
(183)
|
Artikel 146
|
(27)
|
(33)
|
|
(2 229)
|
(2 122)
|
I alt
|
(1 618)
|
(1 847)
|
Langfristede
|
(711)
|
(1 894)
|
Kortfristede
|
(908)
|
47
|
Artikel 136 — Bestemmelser vedrørende egne indtægter
Artikel 136 fastsætter de bestemmelser, der finder anvendelse efter den 31. december 2020 i forbindelse med egne indtægter. Det Forenede Kongerige er berettiget til at modtage eller forpligtet til at betale, alt efter omstændighederne, sin andel, hvis egne indtægter vedrørende regnskabsårene til og med 2020 skal stilles til rådighed, korrigeres eller justeres efter den 31. december 2020. Det vil endvidere modtage sin andel af justeringerne knyttet til fravalget i 2020. Den er også genstand for eventuelle justeringer af egne indtægter på grundlag af moms og BNI, der vedrører regnskabsårene frem til 2020. Disse justeringer vil blive beregnet årligt indtil den 31. december 2028. Der tages også hensyn til ajourføringerne af Det Forenede Kongeriges korrektion for 2018-2019.
Det Forenede Kongerige skal indbetale de traditionelle egne indtægter, som de har opkrævet efter den 28. februar 2021, men som vedrører 2020 og tidligere. Deres andel af deres samlede disponible traditionelle egne indtægter trækkes derefter fra dette beløb. Det særskilte regnskab for traditionelle egne indtægter afvikles helt pr. 31. december 2025.
Det nettobeløb, der skal betales af Det Forenede Kongerige pr. 31. december 2021, er 557 mio. EUR, hvoraf 544 mio. EUR skal betales til Det Forenede Kongerige senest 12 måneder efter årets udgang, og 1 101 mio. EUR skal betales senere af Det Forenede Kongerige:
|
Mio. EUR
|
|
|
Skyldigt beløb fra Det Forenede Kongerige pr. 31.12.2020
|
230
|
Justering af Det Forenede Kongeriges andel
|
(2)
|
Beløb, der er blevet faktureret Det Forenede Kongerige i september 2021
|
47
|
Betalinger, der er modtaget i 2021
|
(247)
|
Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige
|
(497)
|
Fravalg
|
(105)
|
Justeringer af moms og BNI (vedrørende 2020 og tidligere)
|
1 101
|
Det Forenede Kongeriges traditionelle egne indtægter netto efter den 28. februar 2021
|
31
|
Skyldigt beløb fra Det Forenede Kongerige pr. 31.12.2021
|
557
|
Langfristede
|
1 101
|
Kortfristede
|
(544)
|
Artikel 141 — Bøder
Det Forenede Kongerige har ret til sin andel af de bøder, der blev truffet afgørelse om inden den 31. december 2020, og de bøder, som Unionen traf afgørelse om efter den 31. december 2020 i en procedure, der er omhandlet i artikel 92, stk. 1, når disse bliver endelige. De bøder af relevans for Det Forenede Kongerige, der endnu ikke var betalt pr. 31. december 2021, beløber sig til 13,8 mia. EUR (2020: 14,3 mia. EUR). Faldet på 0,5 mia. EUR skyldes hovedsagelig stigningen i nedsættelse af bøder på 0,9 mia. EUR, som opvejes af en nettoforhøjelse af bøder på 0,3 mia. EUR (1,7 mia. EUR i pålagte bøder i 2021 minus 1,4 mia. EUR i bøder, der er vedtaget og betalt, nedsat eller annulleret ved domstolsafgørelser i 2021). Det Forenede Kongeriges justerede andel af disse bøder pr. 31. december 2021 beløber sig til 1,7 mia. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 1,8 mia. EUR), hvoraf 80,8 mio. EUR vil blive medtaget på fakturaen for september 2022 og betalt til Det Forenede Kongerige i perioden oktober 2022 til maj 2023. Desuden har Det Forenede Kongerige ret til den justerede andel af endelige bøder, som endnu ikke er faktureret (69,2 mio. EUR, som også skal medtages i fakturaen for september 2022 og betales til Det forende Kongerige i perioden oktober 2022 til maj 2023), Det Forenede Kongeriges ikkejusterede andel af endelige bøder, som blev faktureret i september 2021, men endnu ikke betalt ved årets udgang (33,6 mio. EUR, som er betalt til Det Forenede Kongerige i perioden januar-maj 2022), samt justeringen af Det Forenede Kongeriges andel af de bøder, der blev faktureret i september 2021 (0,3 mio. EUR, som blev medtaget på fakturaen fra april 2022 og skulle betales til Det Forenede Kongerige i perioden juni-september 2022). Det Forenede Kongeriges samlede andel af bøder beløber sig dermed til 1,8 mia. EUR (2020: 1,8 mia. EUR), hvoraf 90,2 mio. EUR skal betales senest 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen (2020 (ikkejusteret andel): 20 mio. EUR).
Artikel 143 — Finansielle eventualforpligtelser: lån i forbindelse med finansiel bistand, EFSI, EFSD og det eksterne lånemandat
I henhold til denne artikel er Det Forenede Kongerige ansvarligt for sin andel af Unionens eventualforpligtelser i forbindelse med sine låntagnings-, långivnings- og garantiaktiviteter, hvis disse udmønter sig, og hvis de ikke dækkes af eksisterende garantifonde — se bemærkning 4.1 vedrørende de tilknyttede eventualforpligtelser. EU vil tilbagebetale Det Forenede Kongerige beløb, som Det Forenede Kongerige allerede har bidraget til garantifonde, og som ikke længere er nødvendige. Det Forenede Kongerige har også ret til tilbageførsler fra foranstaltninger, for hvilke det deler forpligtelsen. Pr. 31. december 2021 er det beløb, der skal betales til Det Forenede Kongerige inden for de næste 12 måneder, på 163 mio. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 93 mio. EUR).
Artikel 144 — Finansielle instrumenter
I henhold til denne artikel har EU forpligtet sig til at tilbagebetale til Det Forenede Kongerige dets andel af tilbageførslerne fra finansielle transaktioner, der er godkendt på udtrædelsesdatoen, samt dens andel af udbetalingerne til finansielle transaktioner, der er godkendt efter udtrædelsesdatoen. Pr. 31. december 2021 er det beløb, der skal betales til Det Forenede Kongerige inden for de næste 12 måneder, på 73 mio. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 46 mio. EUR).
Artikel 145 — Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF under afvikling)
Det Forenede Kongerige har ret til sin andel af nettoaktiverne i EKSF under afvikling pr. 31. december 2020, som skal tilbagebetales i fem rater den 30. juni hvert år fra og med 2021. Nettoaktiverne i EKSF under afvikling beløb sig pr. 31. december 2020 til 1,5 mia. EUR, hvoraf Det Forenede Kongeriges justerede andel udgør 184 mio. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 183 mio. EUR). Efter betalingen af den første rate på 37 mio. EUR i 2021 er det udestående beløb pr. 31. december 2021 148 mio. EUR, hvoraf 37 mio. EUR skal betales inden for de 12 måneder, der følger efter rapporteringsdatoen.
Artikel 146 — Investeringer i Den Europæiske Investeringsfond (EIF)
Det Forenede Kongerige har ret til sin andel af EU's investeringer i EIF's indbetalte kapital pr. 31. december 2020, som skal tilbagebetales i fem rater den 30. juni hvert år fra og med 2021. EU's investeringer i EIF's indbetalte kapital beløb sig pr. 31. december 2020 til 267 mio. EUR, hvoraf Det Forenede Kongeriges justerede andel udgør 33 mio. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 33 mio. EUR). Efter betalingen af den første rate på 7 mio. EUR er det udestående beløb pr. 31. december 2021 27 mio. EUR, hvoraf 7 mio. EUR skal betales inden for de 12 måneder, der følger efter rapporteringsdatoen.
Artikel 147 — Retssager
Det Forenede Kongerige har forpligtet sig til at bidrage med sin andel af EU's betalinger i forbindelse med retssager vedrørende Unionens finansielle interesser, der forfalder til betaling, forudsat at de faktiske forhold, der lå til grund for disse sager, fandt sted senest den 31. december 2020. Under hensyntagen til henlæggelser og periodeafgrænsningsposter ved årets udgang samt de faktiske betalinger, som EU har foretaget i forbindelse med retssager i 2021 (undtagen dem, der allerede er indberettet til og betalt af Det Forenede Kongerige i 2021), anslås det beløb, som Det Forenede Kongerige skal betale, til 53 mio. EUR (2020 (ikkejusteret andel): 46 mio. EUR), hvoraf 6 mio. EUR skal betales inden for de 12 måneder, der følger efter rapporteringsdatoen.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Inddriveligt fra bødernes bruttobeløb
|
14 922
|
14 503
|
Foreløbige betalinger
|
(2 100)
|
(3 023)
|
Værdiforringelse
|
(1 125)
|
(186)
|
I alt
|
11 698
|
11 295
|
Langfristede
|
—
|
—
|
Kortfristede
|
11 698
|
11 295
|
Virksomheder, der er blevet pålagt en bøde, og som har anket eller påtænker at anke, kan vælge enten at foretage en foreløbig betaling til Kommissionen eller stille en bankgaranti. Ud af de samlede udestående bøder ved årets udgang, er 2 100 mio. EUR (2020: 3 023 mio. EUR) modtaget som foreløbige betalinger, mens garantier på 11 067 mio. EUR (2020: 11 004 mio. EUR) er modtaget.
De beløb, der nedskrives under henvisning til værdiforringelse, afspejler Kommissionens vurdering af hver enkelt bøde, der endnu ikke er indkasseret eller stillet garanti for, og som Kommissionen ikke forventer at kunne inddrive.
Der bogføres derfor en eventualforpligtelse med henblik på eventuel tilbagebetaling af foreløbigt betalte beløb til de virksomheder der har fået et bødepålæg (se bemærkning 4.2.1).
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Påløbne indtægter
|
2 313
|
1 755
|
Udskudte omkostninger vedrørende ikkekommercielle transaktioner
|
340
|
293
|
I alt
|
2 653
|
2 048
|
Langfristede
|
1 556
|
1 261
|
Kortfristede
|
1 097
|
787
|
Påløbne indtægter omfatter 2 mia. EUR (2020: 1,7 mia. EUR), som Kommissionen forventer at inddrive på samhørighedsområdet som følge af gennemgangen og godkendelsen af medlemsstaternes årsregnskaber. Størstedelen af dette beløb (1,2 mia. EUR) forventes først at blive inddrevet ved afslutningen af de underliggende programmer (som følge af foranstaltninger under investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset) og derfor klassificeres som langfristet. Det omfatter også 0,3 mia. EUR, der vedrører den i bemærkning 2.6.1.1 omtalte sag om for lav værdiansættelse, navnlig de overslag, som medlemsstaterne foreløbig endnu ikke har betalt.
Et beløb på 744 mio. EUR som følge af overførslen af de uudnyttede NER300-midler til Innovationsfonden, som endnu ikke var inddrevet fra EIB ved udgangen af 2020, og medtaget i andre inddrivelige beløb ved udgangen af 2020, blev inddrevet i løbet af 2021 — se bemærkning 2.4.2.1.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
Finansiel garanti på modtagersiden
|
2 630
|
—
|
Morarenter
|
3 052
|
1 641
|
Andre tilgodehavender
|
68
|
44
|
|
5 750
|
1 685
|
Kortfristede
|
|
|
Finansiel garanti på modtagersiden
|
485
|
—
|
Kunder
|
302
|
324
|
Værdiforringelse af tilgodehavender hos kunder
|
(172)
|
(188)
|
Udskudte omkostninger vedrørende kommercielle transaktioner
|
236
|
345
|
Morarenter
|
1 127
|
1 085
|
Andet
|
345
|
200
|
|
2 323
|
1 766
|
I alt
|
8 073
|
3 450
|
De langfristede morarenter vedrører de i bemærkning 2.6.1.1 nævnte sager om for lav værdiansættelse (1,8 mia. EUR vedrører Det Forenede Kongerige og det resterende beløb på 1,3 mia. EUR vedrører de øvrige medlemsstater), mens de kortfristede morarenter primært vedrører påløbne indtægter fra kontrolrapporterne vedrørende traditionelle egne indtægter og påløbne renter på garantier fra virksomheder, der har fået et bødepålæg.
Den finansielle garantikontrakt på modtagersiden udgør nutidsværdien af de præmier, der modtages som betaling for garantier, der er givet af EU. Størstedelen af EU-garantierne er ikketilbagebetalingspligtige eller subsidieret. Derfor er tilgodehavendet betydeligt mindre end den finansielle garantiforpligtelse (se bemærkning 2.11.2). En undtagelse fra denne regel er EFSI-garantien, som i 2021 udgjorde 94 % af den finansielle garantikontrakt på modtagersiden, efterfulgt af den private sektors lånemandats del af garantien for EU's eksterne lånemandat til EIB, som i 2021 tegnede sig for 106 mio. EUR og Horisont 2020 for 59 mio. EUR. Ud af det samlede beløb på 3 115 mio. EUR af den finansielle garantikontrakt på modtagersiden pr. 31. december 2021, klassificeres 3 113 mio. EUR som finansielle aktiver målt til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen (Dagsværdi niveau 3). Sammenlignet med åbningsbalancen pr. 1. januar 2021 på 3 484 mio. EUR er modtagersiden faldet med 357 mio. EUR som følge af afregninger i 2021 og med yderligere 12 mio. EUR som følge af færre fremtidige præmier end forventet.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Videnskabeligt materiale
|
58
|
59
|
Andet
|
26
|
21
|
I alt
|
84
|
80
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Konti i statskasser og centralbanker
|
|
20 121
|
11 342
|
Løbende konti
|
|
453
|
80
|
Forskudskonti
|
|
8
|
8
|
Overførsler (pengetransport)
|
|
—
|
0
|
Bankkonti til budgetgennemførelse
|
2.8.1
|
20 582
|
11 430
|
NGEU
|
2.8.2
|
18 027
|
—
|
Finansielle instrumenter
|
2.8.3
|
2 838
|
2 446
|
Bøder
|
2.8.4
|
1 953
|
1 458
|
Andre institutioner, agenturer og organer
|
|
1 396
|
1 362
|
Trustfonde
|
|
65
|
46
|
I alt
|
|
44 860
|
16 742
|
Denne post omfatter Kommissionens disponible midler på bankkonti i hver medlemsstat og hvert EFTA-land (statskasse eller centralbank) og i forretningsbanker på løbende konti og forskudskonti og i bikasser. Likviditetssaldoen ved udgangen af 2021 skyldes først og fremmest følgende:
·Betalinger på 14,4 mia. EUR, som endnu ikke var gennemført ved årets udgang, hvoraf 8,6 mia. EUR vedrører formålsbestemte indtægter, 1,4 mia. EUR vedrører NGEU-bevillinger og 4,4 mia. EUR vedrører betalingsbevillinger (herunder 1,4 mia. EUR vedrørende EGFL).
·Et beløb på 2,2 mia. EUR, der tilhører agenturer, for hvem Kommissionen foretager likviditetsstyring, som ikke er anvendt ved årets udgang.
·Et beløb på 1,7 mia. EUR vedrører yderligere traditionelle egne indtægter, der er indbetalt men ikke budgetteret og
·et beløb på 1,1 mia. EUR i endelige bøder, som endnu ikke er budgetteret.
NGEU har kassebeholdning på en bankkonto i Den Europæiske Centralbank. Med gennemførelsen af den diversificerede finansieringsstrategi i NGEU-instrumentet — se bemærkning 2.11 — er likviditetssaldoen i NGEU-instrumentet betydelig og nåede op på 18 mia. EUR pr. 31. december 2021. Formålet med likviditetsstyringen er at sikre, at indeståender på NGEU-bankkontoen, er tilstrækkelige til at dække alle kommende udbetalinger og til at opretholde en sikkerhedsbaseret buffer, samtidig med at der undgås for store saldi.
Beløb på denne post er primært likvide midler, der forvaltes af tilsynsførende på Kommissionens vegne med henblik på at gennemføre specifikke programmer vedrørende finansielle instrumenter, som finansieres over EU-budgettet: 1,8 mia. EUR pr. 31. december 2021, hvoraf 0,6 mia. EUR vedrører lånegarantifaciliteten COSME — se bemærkning 4.1.3. Det omfatter også kontanter og likvide midler fra Den Fælles Hensættelsesfond, og som endnu ikke er investeret i værdipapirer ved årets udgang (1 mia. EUR pr. 31. december 2021), og innovationsfondens kontanter, der forvaltes af EIB - se bemærkning 2.4.2.1. Denne post dækker ikke Den Fælles Hensættelsesfonds likviditetsbuffer (91,6 mio. EUR pr. 31. december 2021), der indehaves i Kommissionens centrale finansforvaltning. Kassebeholdningen vedrørende finansielle instrumenter kan kun anvendes i forbindelse med det pågældende program.
Her er der primært tale om kontante beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. Disse beløb står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter. Hvis afgørelsen er blevet påklaget, eller hvis det ikke vides, om virksomheden, som har fået et bødepålæg, vil påklage den, opføres beløbet som en eventualforpligtelse (se bemærkning 4.2.1). Siden 2010 forvaltes alle efterfølgende foreløbigt indkasserede bøder af Kommissionen gennem BUFI-fonden og investeres i finansielle instrumenter, der kategoriseres som finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er ikkeafledte finansielle instrumenter (se bemærkning 2.4.2). Stigningen i kassebeholdningen vedrørende bøder ved udgangen af 2021 skyldes en større kassebeholdning i BUFI i forhold til udgangen af 2020. Det skal bemærkes, at Kommissionen i februar 2022 efter Rettens dom i sagen Intel Corporation mod Kommissionen i januar 2022 har tilbagebetalt et beløb på 1 060 mio. EUR, som Intel tidligere foreløbigt har betalt.
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd
|
Andre pensionsordninger
|
Den fælles sygeforsikringsordning
|
31.12.2021 I alt
|
31.12.2020 I alt
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
109 679
|
2 600
|
10 647
|
122 926
|
116 468
|
Ordningens aktiver
|
Ikke relevant
|
(74)
|
(386)
|
(460)
|
(448)
|
Nettoforpligtelser
|
109 679
|
2 526
|
10 261
|
122 466
|
116 020
|
Stigningen i de samlede forpligtelser vedrørende personaleydelser beror primært på stigningen i nettoforpligtelserne vedrørende pensionsordningen for EU-tjenestemænd, der er den største ordning. Forpligtelserne vedrørende pensionsordningen for EU-tjenestemænd er steget, primært på grund af de aktuarmæssige tab ved ændringer i finansielle antagelser (se bemærkning 2.9.4). Dette skyldtes en stigning i inflationen, som førte til et fald i den reelle diskonteringssats. Den reelle diskonteringssats var for tredje år i træk stadig negativ — hvilket betyder, at et bestemt beløb er mere værd i dag, end når det rent faktisk forekommer i fremtiden. Det skal bemærkes, at selv om et fald i den reelle diskonteringssats har en indvirkning på stigningen i forpligtelserne, så ændrer det ikke på størrelsen af ydelser, der skal udbetales over EU-budgettet til modtagerne i de kommende år. De rettigheder, der er optjent i løbet af året, overstiger desuden de ydelser, der er udbetalt i løbet af året. I tillæg hertil skal lægges en årlig renteomkostning (beregning af diskonteringen af forpligtelsen) samt aktuarmæssige tab som følge af erfaringsbaserede justeringer.
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd
Denne fastsatte ydelsesbaserede pensionsforpligtelse udgør nutidsværdien af de forventede fremtidige betalinger, som EU skal foretage for at indfri pensionsforpligtelserne hidrørende fra arbejdsydelser i det aktuelle og tidligere regnskabsår. Ordningen er imidlertid fortløbende, og derfor bogføres alle udbetalinger fra ordningen på årsbasis på EU-budgettet hvert år.
I henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 83 sker udbetaling af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen for EU-tjenestemænd, over EU-budgettet. Ordningen er teoretisk finansieret og medlemsstaterne garanterer i fællesskab udbetalingen af disse ydelser. Der fratrækkes et obligatorisk bidrag til pensionsordningen fra de aktive medlemmers grundløn, på nuværende tidspunkt 10,1 %. Disse bidrag behandles som indtægter på årets budget og bidrager til finansieringen af EU's udgifter generelt (se også bemærkning 3.8).
Forpligtelserne i forbindelse med pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af ansatte omfattet af pensionsordningen (tjenestegørende personale, pensionerede, tidligere ansatte, der modtager invalidepension, og ydelsesberettigede pårørende til tidligere ansatte afgået ved døden) pr. 31. december 2021 og i overensstemmelse med de regler i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen blev foretaget i overensstemmelse med de regnskabsmæssige bestemmelser i IPSAS 39 (og dermed også EU's regnskabsregel 12).
Andre pensionsordninger
Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen, Revisionsretten, Rådet, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Forpligtelser vedrørende pensioner til medlemmerne af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.
Den fælles sygeforsikringsordning
Nutidsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse er den diskonterede nutidsværdi af de forventede fremtidige betalinger, som er nødvendige for at indfri forpligtelsen hidrørende fra arbejdsydelser i det aktuelle og i tidligere regnskabsår.
En analyse af udviklingen i den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse i det aktuelle regnskabsår vises nedenfor:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd
|
Andre pensionsordninger
|
Den fælles sygeforsikringsordning
|
I alt
|
Nutidsværdi pr. 31.12.2020
|
100 741
|
2 438
|
13 289
|
116 468
|
Bogført på resultatopgørelsen
|
|
|
|
|
Omkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår
|
4 095
|
110
|
363
|
4 567
|
Renteudgifter
|
401
|
5
|
66
|
473
|
Pensionsomkostninger vedrørende tidligere regnskabsår
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Bogført som nettoaktiver
|
|
|
|
|
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser
|
|
|
|
|
Aktuarmæssige (gevinster)/ tab ved
Erfaring
|
1 457
|
26
|
(209)
|
1 273
|
Aktuarmæssige (gevinster)/ tab ved
ændringer i demografiske antagelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Aktuarmæssige (gevinster)/ tab ved
ændringer i finansielle antagelser
|
4 787
|
90
|
(2 774)
|
2 103
|
Andet
|
|
|
|
|
Udbetalte ydelser
|
(1 801)
|
(69)
|
(88)
|
(1 957)
|
Nutidsværdi pr. 31.12.2021
|
109 679
|
2 600
|
10 647
|
122 926
|
Renteudgifter er regnskabsårets stigning i nutidsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, der fremkommer, fordi ydelserne er et regnskabsår nærmere forfald.
Aktuarmæssige gevinster og tab som følge af erfaringsbaserede justeringer henviser til virkningen af forskelle mellem det, der var forventet i henhold til de antagelser, der blev gjort sidste år for 2021, og de faktiske forhold i 2021.
Aktuarmæssige gevinster og tab ved ændringer i aktuarmæssige antagelser (demografiske variabler såsom personaleudskiftning og dødelighed og finansielle variabler såsom diskonteringssatser og forventede lønstigninger) opstår, når disse antagelser ajourføres med henblik på at afspejle ændringer i underliggende betingelser.
Udbetalte ydelser (f.eks. pensioner eller refusion af sygeforsikringsomkostninger) er beløb, der er betalt i løbet af året i henhold til ordningen. Disse udbetalte ydelser fører til et fald i den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Andre pensionsordninger
|
Den fælles sygeforsikringsordning
|
I alt
|
Nutidsværdi pr. 31.12.2020
|
94
|
354
|
448
|
Nettobevægelse i ordningens aktiver
|
(20)
|
32
|
12
|
Nutidsværdi pr. 31.12.2021
|
74
|
386
|
460
|
Det princip for aktuarmæssige antagelser, der anvendes til at vurdere de to primære ordninger for personaleydelser i EU, vises nedenfor:
|
2021
|
2020
|
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd
|
|
|
Nominel diskonteringssats
|
1,0 %
|
0,4 %
|
Forventet inflationsrate
|
2,0 %
|
1,2 %
|
Reel diskonteringssats
|
(1,0) %
|
(0,8) %
|
Forventet fremtidig lønstigningssats
|
1,8 %
|
1,8 %
|
Udviklingstendenser i sygeforsikringsomkostninger
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Pensionsalder
|
63/64/66
|
63/64/66
|
Den fælles sygeforsikringsordning
|
|
|
Nominel diskonteringssats
|
1,0 %
|
0,5 %
|
Forventet inflationsrate
|
2,0 %
|
1,3 %
|
Reel diskonteringssats
|
(1,0) %
|
(0,8) %
|
Forventet fremtidig lønstigningssats
|
1,9 %
|
1,8 %
|
Udviklingstendenser i sygeforsikringsomkostninger
|
2,5 %
|
2,6 %
|
Pensionsalder
|
63/64/66
|
63/64/66
|
Dødelighed for 2021 er baseret på EU-CSLT-dødelighedstabellen for 2018 (EU's dødelighedstabel for tjenestemænd).
Den nominelle diskonteringssats bestemmes som værdien af nulkuponafkast i euro (med en løbetid på 23 år pr. december 2021 for pensionsordningen for EU-tjenestemænd og 25 år for den fælles sygeforsikringsordning). Den anvendte inflationsrate er den forventede inflationssats i den tilsvarende periode. Den skal fastlægges empirisk på grundlag af forventede værdier som udtrykt ved indeksobligationer på de europæiske finansmarkeder. Den reelle diskonteringssats beregnes på grundlag af den nominelle diskonteringssats og den forventede langsigtede inflationssats.
Mens de nominelle satser i 2021 begyndte at komme sig efter det tidligere konstaterede fald, blev virkningen af deres stigning opvejet af en betydelig stigning i antagelsen om inflation. Dette medførte et samlet fald i den reelle diskonteringssats, hvilket fortsatte den negative tendens og bidrog til de aktuarmæssige tab ved ændringer i finansielle antagelser i løbet af året.
Følsomhedsanalysen er baseret på simuleringer, der alt andet lige indebærer en ændring af værdien af den pågældende antagelse.
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd — følsomhed
En ændring på 10 basispoint (0,1 %) i den antagne diskonteringssats ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
(2 464)
|
2 544
|
(2 247)
|
2 319
|
En ændring på 10 basispoint (0,1 %) i den forventede lønstigning ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
2 414
|
(2 345)
|
2 206
|
(2 143)
|
En ændring på et år i den antagne pensionsalder ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 1 år
|
Fald på 1 år
|
Stigning på 1 år
|
Fald på 1 år
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
(1 155)
|
1 527
|
(1 104)
|
1 417
|
Den fælles sygeforsikringsordning — følsomhed
En ændring på 10 basispoint i de forudsatte udviklingstendenser i sygeforsikringsomkostningerne ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
De samlede omkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår og renteudgiftselementerne af periodiske nettosygeforsikringsomkostninger efter fratrædelse
|
13
|
(12)
|
15
|
(14)
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
317
|
(307)
|
397
|
(385)
|
En ændring på 10 basispoint (0,1 %) i den antagne diskonteringssats ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
(265)
|
274
|
(348)
|
361
|
En ændring på 10 basispoint (0,1 %) i den forventede lønstigning ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Stigning på 0,1 %
|
Fald på 0,1 %
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
(42)
|
41
|
(38)
|
37
|
En ændring på et år i den antagne pensionsalder ville have følgende virkninger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
|
Stigning på 1 år
|
Fald på 1 år
|
Stigning på 1 år
|
Fald på 1 år
|
Ydelsesbaserede forpligtelser
|
(317)
|
334
|
(401)
|
421
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Beløb pr. 31.12.2020
|
Revision af
EU-regnskabsregel 11
|
Ekstra hensættelser
|
Tilbageførte uudnyttede beløb
|
Udnyttede beløb
|
Overførsel mellem kategorier af aktiver
|
Ændring i skøn
|
Beløb pr. 31.12.2021
|
Retssager:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Landbrug
|
170
|
—
|
210
|
(25)
|
(1)
|
—
|
—
|
354
|
Andet
|
31
|
—
|
5
|
(14)
|
(2)
|
—
|
2
|
22
|
Nedlukning af atomkraftværker
|
2 426
|
—
|
—
|
—
|
(33)
|
—
|
46
|
2 440
|
Finansielle
|
2 523
|
(2 522)
|
1
|
—
|
(1)
|
—
|
—
|
1
|
Andet
|
254
|
—
|
284
|
(26)
|
(19)
|
—
|
37
|
530
|
I alt
|
5 405
|
(2 522)
|
500
|
(65)
|
(55)
|
—
|
86
|
3 348
|
Langfristede
|
3 878
|
(1 165)
|
212
|
(25)
|
(1)
|
(35)
|
86
|
2 950
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kortfristede
|
1 527
|
(1 357)
|
288
|
(40)
|
(55)
|
35
|
(0)
|
398
|
Hensættelser er pålideligt skønnede beløb, der opstår som følge af tidligere begivenheder, og som sandsynligvis skal betales over EU-budgettet i fremtiden.
Denne post omfatter et skøn over de beløb, der sandsynligvis skal betales efter årets udgang i forbindelse med en række verserende retssager. Beløbene under "Landbrug" vedrører medlemsstaternes retlige foranstaltninger i forbindelse med afgørelser om regnskabsafslutning vedrørende EGFL og ELFUL.
Fra 2017 blev grundlaget for hensættelsen opdateret i overensstemmelse med "JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy (D&WMP) — Updated in 2017". Gennemgangen af strategien, parallelt med budget- og personalebehovene, blev udført i samarbejde med den uafhængige D&WM-ekspertgruppe. Denne giver det bedst tilgængelige overslag over, hvilke midler og hvor meget personale, der er brug for til afslutningen af dekommissioneringen af JRC-anlæggene i Ispra, Geel, Karlsruhe og Petten.
I overensstemmelse med EU's regnskabsregler indeksreguleres denne hensættelse, hvorefter den diskonteres til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af swapkurven i euro). Værdien af hensættelsen pr. 31. december 2021 er således et beløb på 2 440 mio. EUR opdelt på beløb, der forventes udnyttet henholdsvis i 2022 (35 mio. EUR) og senere (2 405 mio. EUR).
Det skal bemærkes, at store usikkerheder, der typisk er forbundet med langsigtet planlægning af nuklear dekommissionering, kan få indvirkning på dette skøn, der således kan tænkes at blive reduceret betydeligt i fremtiden. De primære kilder til denne usikkerhed har at gøre med tilstanden af det anlæg, der lukkes ned, de nukleare materialer, affaldshåndtering og spørgsmål vedrørende bortskaffelse, ufuldstændige eller manglende definitioner i forbindelse med national lovgivning, komplicerede og tidskrævende licensprocesser og den fremtidige udvikling på markedet for industriel dekommissionering.
Indtil den 31. december 2020 blev de fleste finansielle garantier bogført som hensættelser eller indregnet som eventualforpligtelser afhængigt af sandsynligheden for tab. Fra og med den 1. januar 2021 er de med den reviderede EU-regnskabsregel 11 for finansielle instrumenter blevet omklassificeret som finansielle garantiforpligtelser og eftermålt (se bemærkning 1 og 2.11).
De resterende forpligtelser pr. 31. december 2021 vedrører primært de forventede kredittab på uudnyttede uigenkaldelige forpligtelser.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
|
Finansielle forpligtelser til amortiseret kostpris
|
2.11.1
|
214 824
|
84 395
|
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
2.4.2.2
|
5
|
4
|
Finansielle garantiforpligtelser
|
2.11.2
|
146
|
—
|
|
|
214 974
|
84 399
|
Kortfristede
|
|
|
|
Finansielle forpligtelser til amortiseret kostpris
|
2.11.1
|
23 501
|
10 559
|
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
2.4.2.2
|
—
|
0
|
Finansielle garantiforpligtelser
|
2.11.2
|
7 648
|
90
|
|
|
31 149
|
10 649
|
I alt
|
|
246 123
|
95 048
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Lån ifm. NGEU og finansiel bistand
|
2.11.1.1
|
236 720
|
93 192
|
Andre finansielle forpligtelser
|
2.11.1.2
|
1 605
|
1 761
|
I alt
|
|
238 325
|
94 954
|
Langfristede
|
|
214 824
|
84 395
|
Kortfristede
|
|
23 501
|
10 559
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
NGEU
|
SURE
|
EFSM
|
BOP
|
MFA
|
Euratom
|
I alt
|
I alt pr. 31.12.2020
|
|
39 503
|
47 396
|
201
|
5 813
|
279
|
93 192
|
Revideret EU-regnskabsregel 11
|
—
|
420
|
(114)
|
(1)
|
24
|
1
|
329
|
Nye lån — nominelle
|
111 947
|
50 137
|
9 750
|
—
|
1 665
|
100
|
173 599
|
Tilbagebetalinger
|
(20 996)
|
—
|
(9 750)
|
—
|
(14)
|
(29)
|
(30 789)
|
Ændringer i regnskabsmæssig værdi
|
49
|
507
|
(144)
|
0
|
(24)
|
—
|
388
|
I alt pr. 31.12.2021
|
91 000
|
90 567
|
47 138
|
201
|
7 464
|
351
|
236 720
|
Langfristede
|
70 960
|
90 502
|
43 969
|
200
|
7 425
|
327
|
213 383
|
Kortfristede
|
20 040
|
65
|
3 169
|
1
|
39
|
24
|
23 338
|
Lån vedrører hovedsagelig langfristede obligationer knyttet til NGEU og finansielle bistandsprogrammer, men fra 2021 udsteder Kommissionen også EU-gældsbeviser med korte løbetider i tilknytning til NGEU (20 mia. EUR pr. 31. december 2021).
NGEU-lån finansierer GRF-lån, ikketilbagebetalingspligtig støtte ydet under genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre FFR-programmer. Med hensyn til NGEU låner Kommissionen ikke på ren back-to-back-basis, dvs. for at finansiere specifikke lån. Der er en årlig lånoptagelsesplan baseret på de forventede udgående pengestrømme for lån og ikketilbagebetalingspligtig støtte. Kommissionen følger en diversificeret finansieringsstrategi og anvender forskellige lang- og kortfristede finansieringsinstrumenter. Dette giver Kommissionen mulighed for at tilbyde langfristede lån på attraktive vilkår til de støttemodtagende medlemsstater. Låneomkostningerne allokeres derefter — gennem en fælles ensartet tilgang — til modtagerne af lånene og EU's budget (for den ikketilbagebetalingspligtige støtte).
Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i påløbne renter og ændringen i tillæg og fradrag (nye tillæg og fradrag og amortisering).
Tilbagebetalingen af ovennævnte lån garanteres i sidste ende over EU-budgettet (se bemærkning 4.1.2) og i videre forstand af hver medlemsstat.
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
NGEU
|
(0,95) % til 0,74 %
|
—
|
SURE
|
(0,48) % til 0,77 %
|
0,00 % til 0,30 %
|
EFSM
|
(0,03) % til 3,79 %
|
0,50 % til 3,75 %
|
BOP
|
2,95 %
|
2,88 %
|
MFA
|
(0,14) % til 3,70 %
|
0,00 % til 3,69 %
|
Euratom
|
(0,08) % til 1,58 %
|
0,00 % til 5,68 %
|
2020-tallene henviser til den nominelle rente, mens 2021-tallene er den effektive rente i overensstemmelse med den reviderede EU-regnskabsregel 11.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Langfristede
|
|
|
Finansielle leasingforpligtelser
|
1 017
|
1 130
|
Bygninger betalt i rater
|
291
|
346
|
Andet
|
133
|
136
|
|
1 441
|
1 612
|
Kortfristede
|
|
|
Finansielle leasingforpligtelser
|
103
|
101
|
Bygninger betalt i rater
|
54
|
38
|
Tilbagebetaling af bøder
|
—
|
8
|
Andet
|
6
|
2
|
|
164
|
149
|
I alt
|
1 605
|
1 761
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Beløb, der skal betales i fremtiden
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
Forpligtelser i alt
|
Grunde og bygninger
|
98
|
471
|
537
|
1 105
|
Andre anlægsaktiver
|
6
|
9
|
—
|
15
|
I alt pr. 31.12.2021
|
103
|
480
|
537
|
1 120
|
Renteelementet
|
41
|
140
|
94
|
275
|
I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2021
|
145
|
619
|
631
|
1 395
|
I alt fremtidige minimumsbetalinger på leasingaftaler pr. 31.12.2020
|
151
|
636
|
790
|
1 576
|
Ovennævnte beløb vedrørende leasing og bygninger vil skulle finansieres over fremtidige budgetter.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
|
Finansiel garantikontrakt — modtagersiden
(Bemærkning 2.6.2)
|
Finansielle
garantiforpligtelser
|
EU's budgetgarantiprogrammer
|
|
|
EFSI-garantier
|
2 917
|
3 618
|
Garantier for det eksterne lånemandat i EIB
|
106
|
2 569
|
EFSD-garantier
|
2
|
139
|
InvestEU-garanti
|
—
|
—
|
NDICI EU-garanti
|
—
|
4
|
|
3 024
|
6 330
|
EU-programmer for finansielle instrumenter
|
|
|
COSME
|
0
|
780
|
Horisont 2020
|
59
|
410
|
CCS
|
—
|
110
|
Andet
|
32
|
165
|
|
90
|
1 464
|
I alt
|
3 115
|
7 794
|
Langfristede
|
2 630
|
146
|
Kortfristede
|
485
|
7 648
|
I de foregående år blev kun garantier med markedsbaseret betaling bogført som finansielle garantikontrakter, dvs. EFSI-garantien på den gældsportefølje, der er udbetalt af EIB under EFSI's innovations- og infrastrukturvindue (II-vinduet), og en lille del af garantien for det eksterne lånemandat (ELM) begrænset til de EIB-lån, der er udbetalt under EIB's resiliensinitiativ (ERI).
Anvendelsen af den reviderede EU-regnskabsregel 11 pr. 1. januar 2021 førte til en omklassificering af finansielle garantier, der tidligere blev bogført som hensættelser, til finansielle garantikontrakter. Desuden blev garantiforpligtelserne eftermålt i overensstemmelse med det nye forventede kredittab. Med hensyn til virkningen af anvendelsen af den revideret EU-regnskabsregel 11, se bemærkning 1.
Fra 2021 anvender EU bruttopræsentationen af de finansielle garantikontrakter, hvor de indtægter, der endnu ikke er modtaget under garantien, indregnes som en finansiel garantikontrakt på modtagersiden (præsenteret under posten kommercielle tilgodehavender — se bemærkning 2.6.2), og en finansiel garantiforpligtelse indregnes som EU's forpligtelse til dækning af fremtidige garantifordringer. Tidligere blev EFSI og ELM-garantierne vist netto, dvs. med modregning af de forventede tilgodehavender og forpligtelser i forbindelse med garantien.
EFSI-garantien er fortsat den finansielt mest betydningsfulde af de finansielle garantiprogrammer med en finansiel garantiforpligtelse på 3 618 mio. EUR, efterfulgt af ELM-garantien med en forpligtelse på 2 569 mio. EUR. Selv om EU til gengæld for EFSI-garantien er berettiget til et forventet afkast på 2 917 mio. EUR, indregnet som en finansiel garantikontrakt — tilgodehavende, der dækker en stor del af forpligtelsen, for ELM-garantien, er det forventede tilgodehavende kun 106 mio. EUR, hvilket kun dækker en lille del af garantien — skyldes dette en høj andel af EU-subsidieringen af ELM.
Størstedelen af de resterende EU-garantiprogrammer, navnlig dem, der er beregnet til finansiering af større risici for SMV'er eller innovationssektoren, er ikketilbagebetalingspligtige. Se bemærkning 2.4.2.1 for yderligere oplysninger om garantier under H2020-programmet og bemærkning 4.1.3 vedrørende COSME.
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bruttobeløb
|
Justeringer
|
Nettobeløb pr. 31.12.2021
|
Bruttobeløb
|
Justeringer
|
Nettobeløb pr. 31.12.2020
|
Betalingsanmodninger og fakturaer modtaget fra:
|
|
|
|
|
|
|
Medlemsstaterne
|
|
|
|
|
|
|
ELFUL og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
30
|
(0)
|
30
|
17
|
—
|
17
|
EFRU og Samhørighedsfonden
|
6 484
|
(1 878)
|
4 606
|
12 651
|
(2 698)
|
9 954
|
ESF
|
3 311
|
(596)
|
2 715
|
3 479
|
(370)
|
3 109
|
RRF (NGEU)
|
19 118
|
|
19 118
|
—
|
—
|
—
|
Andet
|
663
|
(58)
|
605
|
792
|
(90)
|
701
|
Private og offentlige foretagender
|
1 563
|
(320)
|
1 244
|
1 485
|
(182)
|
1 302
|
Samlede betalingsanmodninger og modtagne fakturaer
|
31 169
|
(2 851)
|
28 318
|
18 424
|
(3 341)
|
15 083
|
EGFL
|
15 650
|
Ikke relevant
|
15 650
|
16 160
|
Ikke relevant
|
16 160
|
Diverse betalingsforpligtelser
|
2 068
|
Ikke relevant
|
2 068
|
784
|
Ikke relevant
|
784
|
Andet
|
335
|
Ikke relevant
|
335
|
381
|
Ikke relevant
|
381
|
I alt
|
49 223
|
(2 851)
|
46 372
|
35 748
|
(3 341)
|
32 408
|
Betalingsforpligtelser omfatter fakturaer og betalingsanmodninger, der er modtaget, men endnu ikke betalt ved årets udgang. De bogføres i første omgang oprindeligt på det tidspunkt fakturaen/betalingsanmodningen modtages. Betalingsforpligtelserne justeres efterfølgende med henblik på kun at afspejle de beløb, der godtages efter gennemgang af omkostningerne, og de beløb, der skønnes at være støtteberettigede. De beløb, der ikke skønnes at være støtteberettigede, opføres i kolonnen "Justeringer". De største beløb vedrører strukturforanstaltninger.
Den væsentlige stigning i forhold til udgangen af foregående år skyldes først og fremmest genopretnings- og resiliensfaciliteten (NextGenerationEU), som begyndte i 2021, og hvor de udestående betalingsforpligtelser pr. 31. december 2021 beløb sig til 19,1 mia. EUR.
Hvad angår programmeringsperioden 2014-2020, er det i forordning 2013/1303 om fælles bestemmelser, der finder anvendelse på strukturfondene (EFRU og ESF), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), fastsat, at EU-budgettet skal beskyttes ved systematisk at tilbageholde 10 % af de mellemliggende betalinger. Senest i februar efter afslutningen af regnskabsåret for forordningen om fælles bestemmelser (1. juli – 30. juni) er kontrolcyklussen, der omfatter både forvaltningsmyndighedernes forvaltningskontrol og revisionsmyndighedernes revision, fuldstændig. Kommissionen gennemgår de dokumenter vedrørende sikkerhed og årsregnskaber, der er fremlagt af de relevante myndigheder i medlemsstaterne. Betalingen/inddrivelsen af den endelige saldo sker først, efter at denne vurdering er afsluttet, og årsregnskabet er godkendt. Det beløb, der i henhold til denne bestemmelse blev tilbageholdt ved udgangen af 2021, beløb sig til 10,4 mia. EUR. En del af dette beløb (2,1 mia. EUR) skønnes ikke at være støtteberettiget på baggrund af de oplysninger, som medlemsstaterne har afgivet i deres årsregnskaber, og opføres således også i kolonnen "Justeringer".
Samlet set steg betalingsforpligtelserne med 14 mia. EUR, hvilket hovedsageligt skyldes iværksættelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten (NGEU) i 2021. Dette blev delvis opvejet af et fald i de beløb, der skal betales i forbindelse med EFRU, som hovedsagelig skyldes det lavere beløb for betalingsanmodninger, der var modtaget mod slutningen af 2021 sammenlignet med situationen i det foregående år.
Stigningen i diverse betalingsforpligtelser skyldes hovedsagelig foreløbige betalinger fra virksomheder, der har fået et bødepålæg, og som skal tilbagebetales til virksomhederne efter årets udgang.
Ud over de ovenfor nævnte beløb var der ved udgangen af 2021 modtaget anmodninger om 0,7 mia. EUR i forfinansiering, som endnu ikke var udbetalt ved årets udgang. Ifølge EU's regnskabsregler bogføres disse beløb ikke som betalingsforpligtelser.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Påløbne udgifter
|
77 819
|
64 383
|
Udskudt indkomst
|
126
|
128
|
Andet
|
123
|
74
|
I alt
|
78 068
|
64 584
|
De påløbne udgifter fordeler sig således:
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
RRF (NGEU)
|
8 263
|
—
|
EGFL
|
25 241
|
24 599
|
ELFUL og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
19 245
|
18 622
|
EFRU og Samhørighedsfonden
|
10 710
|
8 766
|
ESF
|
3 499
|
3 009
|
Andet
|
10 859
|
9 386
|
I alt
|
77 819
|
64 383
|
Påløbne udgifter er indregnede udgifter, som Unionen endnu ikke har modtaget betalingsanmodninger for. For så vidt angår samhørighedspolitikken vedrører stigningen for påløbne udgifter under EFRU og Samhørighedsfonden hovedsagelig gennemførelsen af perioden 2014-2020. Genopretnings- og resiliensfaciliteten (NGEU) startede først sine aktiviteter i 2021, og det er den primære årsag til den store stigning i periodeafgrænsningsposter siden udgangen af foregående år.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Dagsværdireserve
|
2.14.1
|
—
|
496
|
Garantifondsreserve
|
2.14.2
|
—
|
3 043
|
Andre reserver
|
2.14.3
|
1 325
|
1 523
|
I alt
|
|
1 325
|
5 062
|
I overensstemmelse med den tidligere version af EU-regnskabsregel 11, der er gældende indtil den 31. december 2020, benyttes dagsværdireserven til justering af finansielle AFS-aktiver til dagsværdi. Pr. 1. januar 2021 blev finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, omklassificeret til finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen — se bemærkning 2.4. Den tilknyttede dagsværdireserve frigives derfor til det akkumulerede resultat — se bemærkning 1.
Frem til 31. december 2020 blev målbeløbet på 9 % af de udestående beløb, der garanteres over EU-budgettet under EIB's eksterne lånemandat indregnet som garantifondsreserve i nettoaktiver. Efter revisionen af EU-regnskabsregel 11 indregnes EIB's eksterne lånemandatgaranti, der er dækket af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland, som en finansiel garantiforpligtelse. Forpligtelsen for fremtidige anmodninger om garanti under EIB 's eksterne lånemandat blev derfor opført på balancen — se bemærkning 2.11.2 — og Garantifondsreserven blev frigivet til det akkumulerede resultat — se bemærkning 1.
Dette beløb vedrører primært reserven for EKSF under afvikling (997 mio. EUR) der holder aktiverne i Kul- og Stålforskningsfonden, der blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF under afvikling.
|
Mio. EUR
|
|
|
Beløb til indkrævning fra medlemsstaterne pr. 31.12.2020
|
38 480
|
Virkning af den reviderede EU-regnskabsregel 11 (se bemærkning 1)
|
(1 719)
|
Saldo pr. 1.1.2021
|
36 761
|
Budgetresultat for 2020 krediteret medlemsstaterne
|
1 769
|
Bevægelser i Garantifondens reserve
|
—
|
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser
|
3 257
|
Andet
|
(262)
|
Regnskabsårets økonomiske resultat
|
42 100
|
Samlet beløb til indkrævning fra medlemsstaterne pr. 31.12.2021
|
83 624
|
Dette beløb dækker den del af de udgifter, som EU har afholdt frem til den 31. december, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er bogført i henhold til periodiseringsprincippet i år n, selv om de måske først reelt bliver betalt i år n+1 (eller senere) og derfor finansieres over budgettet for år n+1 (eller senere). Denne postering under passiverne i årsregnskabet resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først finansieres over de fremtidige budgetter, i passiver, der langt overstiger aktiverne ved årets udgang. De beløb, det er vigtigst at fremhæve, er beløbene til EGFL-aktiviteterne og forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere.
Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægter skal altid være lig med eller større end budgettets udgifter, og overskydende indtægter tilbageføres til medlemsstaterne.
Eftermåling af personaleydelsesforpligtelser vedrører aktuarmæssige gevinster og tab, der stammer fra aktuarmæssige vurderinger af disse forpligtelser.
Den væsentlige stigning i beløbene, der skal indkræves fra medlemsstaterne, skyldes primært lån i relation til ikketilbagebetalingspligtig støtte, som er taget under NGEU i 2021.
Egne indtægter udgør den vigtigste andel af EU's driftsindtægter. De BNI-baserede indtægter (BNI: bruttonationalindkomst) beløber sig i 2021 til 115 955 mio. EUR (2020: 125 393 mio. EUR) og er den vigtigste af de fire typer egne indtægter. Der opkræves den samme procentandel af hver enkelt medlemsstats BNI. De BNI-baserede indtægter balancerer indtægter og udgifter, dvs. finansierer den del af budgettet, der ikke dækkes af andre typer indtægter. Faldet i de BNI-baserede indtægter mellem 2021 og 2020 skyldes både indførelsen af nye egne indtægter (baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald) og stigningen i andre indtægter.
Traditionelle egne indtægter vedrører hovedsagelig told, hvor medlemsstaterne i opkrævningsomkostninger tilbageholder 20 % af beløbene, således at ovennævnte tal er fratrukket dette fradrag. Inddrivelsen af toldafgifter er forblevet på samme niveau i forhold til sidste år.
Egne indtægter fra moms er beregnet på grundlag af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. En ensartet sats på 0,30 % anvendes på hver medlemsstats samlede momsindtægter, der opkræves for alle afgiftspligtige leveringer divideret med den vægtede gennemsnitlige momsbidragssats. Momsgrundlaget kan aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. Momsindtægten er forblevet på stort set samme niveau i forhold til sidste år.
En ensartet bidragssats på 0,80 EUR pr. kilo opkræves på baggrund af vægten af ikkegenanvendt plastemballageaffald, der genereres i hver medlemsstat. Ikkegenanvendt plastemballageaffald i et givet år beregnes som forskellen mellem det plastemballageaffald, der genereres, og det plastemballageaffald, der genanvendes samme år i en medlemsstat. Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet har ret til specifikke årlige faste reduktioner i deres respektive bidrag til plastbaserede egne indtægter. Dette er en ny egen indtægt, der blev indført i 2021 med ikrafttrædelsen af den nye afgørelse om egne indtægter 2020/2053.
Indtægter på 1 990 mio. EUR (2020: 452 mio. EUR) vedrører bøder, som Kommissionen har pålagt virksomheder for overtrædelse af EU's konkurrenceregler, og bøder, som Kommissionen har pålagt medlemsstaterne for tilsidesættelse af EU-retten. Kommissionen indregner indtægter fra bøder, når der vedtages en afgørelse om at pålægge en bøde, og adressaten officielt meddeles dette. Der er primært tale om konkurrencebøder (1 762 mio. EUR). De største sager vedrører overtrædelser af EU's kartelregler, hvor BMW og Volkswagen-koncernen (Volkswagen, Audi og Porsche) blev pålagt bøder på i alt 875 mio. EUR for at indgå hemmelige aftaler om den tekniske udvikling inden for fjernelse af nitrogenoxider, og Nomura, UBS og UniCredit blev pålagt bøder på i alt 371 mio. EUR for deltagelsen af en gruppe børshandlere i et kartel på det primære og sekundære marked for europæiske statsobligationer.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Delt forvaltning
|
1 682
|
1 281
|
Direkte forvaltning
|
61
|
53
|
Indirekte forvaltning
|
51
|
21
|
I alt
|
1 794
|
1 355
|
Denne post omfatter hovedsageligt de indtægtsordrer, der er udstedt af Kommissionen og indkasseret fra eller modregnet i (dvs. fratrukket) efterfølgende betalinger bogført i Kommissionens regnskabssystemer. Indtægtsordrerne har til formål at tilbagesøge udgifter, der tidligere er udbetalt over EU's budget. Det sker efter kontroller, revisioner eller analyser af udgifternes berettigelse, og disse foranstaltninger beskytter derfor EU's budget mod retsstridige udgifter.
Indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af EGFL-udgifter, og forskellene i overslagene over påløbne indtægter fra udgangen af foregående regnskabsår til udgangen af indeværende regnskabsår er også omfattet.
Beløbene i tabellen ovenfor udgør indtægter i forbindelse med udstedelse af indtægtsordrer. Derfor viser disse beløb ikke det fulde omfang af de foranstaltninger, der er truffet for at beskytte EU's budget, især hvad angår samhørighedspolitikken, hvor der eksisterer specifikke ordninger, som sikrer korrektionen af ikkestøtteberettigede udgifter, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre. Ikke medregnet er beløb, der er inddrevet ved udligning i udgifter, beløb, der er inddrevet gennem tilbagetrækninger, og inddrivelse af forfinansieringsbeløb.
Inddrivelser i forbindelse med delt forvaltning udgør størstedelen:
For så vidt angår EGFL og ELFUL udgøres de beløb, der bogføres som årets indtægter under denne post, af årets finansielle korrektioner og tilbagebetalinger, som er anmeldt af medlemsstaterne, og som er inddrevet i årets løb, samt nettostigningen i de udestående beløb vedrørende svig og uregelmæssigheder, der er anmeldt af medlemsstaterne, og som skal inddrives ved årets udgang.
De vigtigste beløb under samhørighedspolitikken vedrører påløbne indtægter på 0,7 mia. EUR (2020: 0,4 mia. EUR), som Kommissionen forventer at inddrive fra medlemsstaterne. Inddrivelsen foretages på grundlag af gennemgang og efterfølgende godkendelse af medlemsstaternes årsregnskaber, der indsendes i begyndelsen af 2022. De beløb, der skal inddrives, udgør i det væsentlige forskellen mellem de beløb, der oprindeligt blev anmeldt som støtteberettigede i regnskabsåret, og de beløb, der er godkendt som støtteberettigede i medlemsstaternes årsregnskaber. Et lavt beløb betyder, at de kontroller, der er indført på medlemsstatsniveau, gjorde det muligt at opdage ikkestøtteberettigede beløb tidligt i processen.
Disse indtægter vedrører de nettobeløb, som Det Forenede Kongerige skylder i henhold til udtrædelsesaftalen, og som blev undertegnet efter dets udtræden af Unionen i 2020 — se bemærkning 2.6.1.2.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Bidrag fra medlemsstaterne til Innovationsfonden
|
2 187
|
2 080
|
Personaleskatter og -bidrag
|
1 367
|
1 316
|
Bidrag fra tredjelande
|
1 056
|
1 592
|
Bidrag fra medlemsstaterne til ESI og bistand til tredjelande
|
199
|
1 073
|
Overførsel af aktiver
|
356
|
317
|
Budgetjusteringer
|
1 245
|
214
|
Andet
|
326
|
524
|
I alt
|
6 737
|
7 116
|
Medlemsstaternes bidrag til Innovationsfonden er indtægter fra salg af emissionskvoter, der skal anvendes til at støtte innovation inden for lavemissionsteknologier.
Indtægterne fra personaleskatter og -bidrag vedrører indeholdelser i personalets løn. Pensionsbidrag og indkomstskat udgør de største beløb på denne post.
Bidrag fra tredjelande er hovedsagelig bidrag fra EFTA-lande (460 mio. EUR) samt finansielle bidrag fra tredjelande til Horisont Europa (379 mio. EUR) og til ERASMUS+ (119 mio. EUR).
Medlemsstaterne har bidraget med 166 mio. EUR til finansiering af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet.
Budgetjusteringerne skyldes hovedsagelig budgetoverskuddet fra det foregående år, som beløb sig til 1 769 mio. EUR (2020: 3 218 mio. EUR) og blev opvejet af den årlige justering af moms og BNI, som beløb sig til 534 mio. EUR (2020: 3 165 mio. EUR). Andre indtægter fra ikkekommercielle transaktioner omfatter bidrag fra ITER-værtsstater og medlemskontingenter til Fusion for Energy, det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (EUR 135 mio. EUR).
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Renter på:
|
|
|
Morarenter
|
1 529
|
1 129
|
Lån
|
1 160
|
1 167
|
Lån
|
220
|
—
|
Andet
|
10
|
63
|
Overkurs ved udstedelse
|
2
|
674
|
Indtægter fra finansielle garantikontrakter
|
987
|
258
|
Gevinster på finansielle aktiver eller passiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen:
|
|
|
der er ikkeafledte finansielle instrumenter
|
324
|
—
|
der er afledte finansielle instrumenter
|
815
|
70
|
Realiserede gevinster på finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
—
|
48
|
Udbytte
|
30
|
22
|
Andet
|
14
|
3
|
I alt
|
5 092
|
3 434
|
Renteindtægter i form af morarenter stammer hovedsageligt fra bøder og egne indtægter i form af bidrag, der er forfaldet og ikke betalt til tiden. De vigtigste beløb vedrører sagerne om for lav værdiansættelse, der er nævnt i bemærkning 2.6.1.1 (1,4 mia. EUR).
Renteindtægter fra lån vedrører primært EFSM-lån (1 mia. EUR), som har den højeste effektive rente — se bemærkning 2.4.1. Renteindtægter fra låntagning vedrører primært NGEU og SURE og skyldes den negative effektive rente på visse transaktioner.
Overkurs ved udstedelse er faldet fordi de nu, i overensstemmelse med EU-regnskabsregel 11, bliver amortiseret i lånenes levetid ved at anvende den effektive rentes metode i stedet for at blive bogført direkte på resultatopgørelsen, se foregående punkt og bemærkning 2.4.1.
Indtægter fra finansielle garantikontrakter vedrører primært amortiseringen af de finansielle garantiforpligtelser. Det kan fortolkes som en frigivelse af EU fra garantiforpligtelser i den periode, hvor EU var parat til at kompensere indehaverne af garantierne for deres kredittab. Indregningen af indtægter vedrørende finansielle garantier afspejler således tidsforløbet og den garanterede mængde. Amortiseringerne finder anvendelse på begge typer garantier, som forrentes, samt på dem, for hvilke EU ikke opkræver vederlag eller opkræver nominelt vederlag (se bemærkning 2.11.2). Af disse garantier er den væsentligste EFSI-garantien, der stilles til rådighed for EIB i forbindelse med infrastruktur- og innovationsvinduets (II-vinduet) gældsportefølje (se bemærkning 4.1.1). I 2021 beløb indtægterne i forbindelse med EFSI-garantien i relation til II-vinduets gældsportefølje sig til 320 mio. EUR.
Indtægterne i forbindelse med finansielle garantiforpligtelser på 987 EUR opvejes af værdiforringelsestab på finansielle garantiforpligtelser på 947 mio. EUR i forbindelse med træk på garantien med fradrag af inddrivelser (276 mio. EUR) og urealiserede værdiforringelsestab på 671 mio. EUR (se bemærkning 3.15). Hertil kommer, at Europa-Kommissionen har støttet finansielle garantiprogrammer (233 mio. EUR) ved ikke at forlange garantipræmier eller beregner garantipræmier under markedsrenten (bemærkning 3.15). I alt viser nettoresultatet af finansielle garantiprogrammer et underskud på 193 mio. EUR.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Gebyrindtægter for levering af tjenesteydelser (agenturer)
|
689
|
640
|
Valutakursgevinster
|
299
|
370
|
Salg af varer
|
53
|
48
|
Andel af EIF's nettoresultat
|
169
|
38
|
Gebyr- og præmieindtægter i forbindelse med finansielle instrumenter
|
1
|
34
|
Indtægter i forbindelse med anlægsaktiver
|
2
|
5
|
Andet
|
284
|
269
|
I alt
|
1 497
|
1 404
|
Gebyrindtægter for levering af tjenesteydelser omfatter primært gebyrer for markedsføringstilladelser, der opkræves af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), og varemærkegebyrer, der opkræves af Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO).
|
|
Mio. EUR
|
Gennemført af medlemsstaterne
|
2021
|
2020
|
Den Europæiske Garantifond for Landbruget
|
40 829
|
40 461
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
15 451
|
14 467
|
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden
|
46 932
|
41 118
|
Den Europæiske Socialfond
|
16 727
|
13 677
|
Andet
|
4 835
|
2 701
|
I alt
|
124 774
|
112 425
|
Stigningen vedrører hovedsageligt samhørighedspolitikken (EFRU og Samhørighedsfonden), hvor næsten alle udgifter vedrører programmeringsperioden 2014-2020, hvor aktiviteterne fortsat skrider frem. Stigningen skyldes også højere medfinansieringssatser for regnskabsåret 2020-2021 i forbindelse med CRII+-pakken.
Andre udgifter omfatter hovedsageligt: Brexittilpasningsreserven (1,7 mia. EUR), Asyl og migration (0,6 mia. EUR), Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (0,6 mia. EUR), intern sikkerhed (0,4 mia. EUR), Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (0,8 mia. EUR) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (0,7 mia. EUR).
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Gennemført af Kommissionen
|
48 265
|
11 429
|
heraf RRF (NGEU)
|
42 940
|
—
|
Gennemført af EU's forvaltningsorganer
|
14 232
|
10 029
|
Gennemført af trustfonde
|
503
|
636
|
I alt
|
63 000
|
22 094
|
Ud over udgifterne til genopretnings- og resiliensfaciliteten (43 mia. EUR) vedrører resten af beløbene navnlig gennemførelsen af forskningspolitikken (8,1 mia. EUR), instrumenterne inden for udviklingssamarbejde (1,1 mia. EUR), Den europæiske naboskabspolitik (1,3 mia. EUR) og Connecting Europe-faciliteten, den fælles infrastrukturfond til etablering af intelligente net inden for transport, energi og telekommunikation (2,1 mia. EUR).
Stigningen i udgifter til direkte forvaltning gennemført af EU's forvaltningsorganer hidrører primært fra overførsel af aktiviteter fra Kommissionens tjenestegrene til EU’s forvaltningsorganer inden for forskningsområdet.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Gennemført af andre EU-agenturer og -organer
|
3 154
|
3 530
|
Gennemført af tredjelande
|
890
|
559
|
Gennemført af internationale organisationer
|
3 622
|
3 619
|
Gennemført af andre enheder
|
3 225
|
3 257
|
I alt
|
10 891
|
10 965
|
Af udgifterne til indirekte forvaltning vedrører 3,9 mia. EUR foranstaltninger udadtil (primært på områderne
førtiltrædelse, humanitær bistand, internationalt samarbejde og naboskabsområder). Yderligere 4,7 mia. EUR vedrører Europas øgede konkurrenceevne (på områder såsom forskning, rumprogrammer og uddannelse).
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Personaleomkostninger
|
7 377
|
7 028
|
Pensionsomkostninger
|
5 040
|
4 967
|
I alt
|
12 417
|
11 995
|
Pensionsomkostningerne afspejler de bevægelser, der har fundet sted efter den aktuarmæssige vurdering af forpligtelserne vedrørende personaleydelser, og som ikke kun er begrænset til dem, der er indregnet i nettoaktiver. De repræsenterer derfor ikke de faktiske pensionsudbetalinger i løbet af året, der er betydeligt lavere, nemlig 2,2 mia. EUR.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Renteudgifter:
|
|
|
Lån
|
1 209
|
1 160
|
Lån
|
146
|
—
|
Finansiel leasing
|
56
|
62
|
Andet
|
103
|
24
|
Udstedelsesomkostninger
|
—
|
672
|
Finansielle garantikontrakter — støttet vederlag
|
233
|
—
|
Nettoværdiforringelsestab på:
|
|
|
Finansielle garantikontrakter
|
947
|
70
|
Lån og tilgodehavender
|
1 244
|
110
|
Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
—
|
41
|
Gevinster på finansielle aktiver eller passiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen:
|
|
|
der er ikkeafledte finansielle instrumenter
|
210
|
—
|
der er afledte finansielle instrumenter
|
40
|
21
|
Realiserede tab på finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
—
|
5
|
Andet
|
13
|
22
|
I alt
|
4 201
|
2 188
|
Renteudgifterne fra låntagning svarer hovedsageligt til EFSM-transaktioner (1 mia. EUR), i overensstemmelse med renteindtægterne fra lån (back-to-back-transaktioner). Renteindtægter fra lån vedrører primært SURE og skyldes den negative effektive rente på visse transaktioner.
Udstedelsesomkostninger er faldet, fordi de nu, i overensstemmelse med EU-regnskabsregel 11, bliver amortiseret i lånenes levetid ved at anvende den effektive rentes metode i stedet for at blive bogført direkte på resultatopgørelsen, se bemærkning 2.4.1.
Der findes flere oplysninger om finansielle garantier i bemærkning 3.9.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Administrationsudgifter og IT-udgifter
|
2 105
|
1 984
|
Justering af hensættelser
|
583
|
1 390
|
Udgifter i forbindelse med anlægsaktiver
|
1 205
|
1 319
|
Udgifter til forvaltning af grunde og bygninger
|
591
|
661
|
Valutakurstab
|
171
|
578
|
Udgifter vedrørende operationel leasing
|
447
|
423
|
Andet
|
660
|
593
|
I alt
|
5 762
|
6 946
|
Det samlede beløb for forsknings- og udviklingsomkostninger, der er opført som en udgift i 2021, er som følger:
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
Forskningsomkostninger
|
401
|
402
|
Ikkekapitaliserede udviklingsomkostninger
|
122
|
118
|
I alt
|
523
|
520
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
Samhørighed og værdier
|
Naturressourcer og miljø
|
Migration og grænseforvaltning
|
Modstandsdygtighed, sikkerhed og forsvar
|
Naboområder og verden
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
Ikke tildelt under FFR-udgiftsområde*
|
I alt
|
BNI-baserede indtægter
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
115 955
|
115 955
|
Traditionelle egne indtægter
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
20 590
|
20 590
|
Moms
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
18 340
|
18 340
|
Nye egne indtægter
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
5 831
|
5 831
|
Bøder
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1 990
|
1 990
|
Inddrevne udgifter
|
24
|
809
|
893
|
8
|
0
|
27
|
0
|
34
|
1 794
|
Udtrædelsesaftalen med Det Forenede Kongerige
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1 122
|
1 122
|
Andet
|
384
|
132
|
46
|
—
|
—
|
41
|
1 559
|
4 574
|
6 737
|
Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner
|
408
|
941
|
939
|
8
|
0
|
68
|
1 559
|
168 434
|
172 357
|
Finansielle indtægter
|
1 913
|
45
|
0
|
—
|
0
|
217
|
1
|
2 916
|
5 092
|
Andet
|
257
|
(16)
|
(18)
|
0
|
(5)
|
8
|
329
|
941
|
1 497
|
Indtægter fra kommercielle transaktioner
|
2 170
|
29
|
(17)
|
0
|
(5)
|
225
|
330
|
3 857
|
6 589
|
Indtægter i alt
|
2 578
|
970
|
922
|
8
|
(5)
|
293
|
1 889
|
172 291
|
178 946
|
Udgifter gennemført af medlemsstaterne:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
EGFL
|
—
|
—
|
(40 829)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(40 829)
|
ELFUL og andre instrumenter til udvikling af landdistrikterne
|
—
|
—
|
(15 451)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(15 451)
|
EFRU og Samhørighedsfonden
|
—
|
(46 932)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(46 932)
|
ESF
|
—
|
(16 727)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(16 727)
|
Andet
|
—
|
24
|
(710)
|
(837)
|
(101)
|
(233)
|
—
|
(2 979)
|
(4 835)
|
Gennemført af Kommissionen, forvaltningsorganer og trustfonde
|
(12 207)
|
(45 753)
|
(662)
|
(289)
|
(244)
|
(3 954)
|
(24)
|
132
|
(63 000)
|
Gennemført af andre EU-agenturer og -organer
|
(2 374)
|
(703)
|
(77)
|
(680)
|
(359)
|
(15)
|
(312)
|
1 365
|
(3 154)
|
Gennemført af tredjelande og internationale organisationer
|
(243)
|
37
|
113
|
(171)
|
(213)
|
(4 025)
|
(3)
|
(7)
|
(4 512)
|
Gennemført af andre enheder
|
573
|
(3 301)
|
73
|
(7)
|
(103)
|
(460)
|
(0)
|
0
|
(3 225)
|
Personale- og pensionsomkostninger
|
(453)
|
(9)
|
(1)
|
(0)
|
(1)
|
(136)
|
(10 487)
|
(1 330)
|
(12 417)
|
Finansieringsomkostninger
|
(771)
|
(43)
|
(24)
|
(0)
|
(0)
|
(445)
|
(95)
|
(2 823)
|
(4 201)
|
Øvrige udgifter
|
(1 609)
|
(134)
|
(251)
|
(5)
|
(52)
|
(240)
|
(3 069)
|
(401)
|
(5 762)
|
Udgifter i alt
|
(17 083)
|
(113 541)
|
(57 820)
|
(1 990)
|
(1 071)
|
(9 507)
|
(13 990)
|
(6 042)
|
(221 046)
|
Regnskabsårets økonomiske resultat
|
(14 505)
|
(112 571)
|
(56 899)
|
(1 982)
|
(1 076)
|
(9 215)
|
(12 101)
|
166 249
|
(42 100)
|
*
"Ikke tildelt under FFR-udgiftsområde" omfatter konsoliderede enheders budgetgennemførelse og konsoliderede elimineringer, ikkebudgetmæssige transaktioner og ikkeallokerede programmer med individuelt uvæsentlige beløb.
Visningen af indtægter og udgifter efter FFR-udgiftsområde bygger på skøn, eftersom det ikke er alle forpligtelser, der vedrører et FFR-udgiftsområde.
Eventualforpligtelser er mulige fremtidige betalingsforpligtelser for EU, som kan opstå som følge af tidligere begivenheder eller retlige bindende forpligtelser, men som vil afhænge af fremtidige begivenheder, som EU ikke har fuld kontrol over. De vedrører primært garantier og retlige risici. Alle eventualforpligtelser, dog undtaget forpligtelser som vedrører bøder, garantier og finansielle instrumenter op til det niveau, der er dækket af fonde (se bemærkning 2.4.2.1), finansieres over EU-budgettet (og dermed medlemsstaterne) i de kommende år, hvis de forfalder.
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
|
Stillede garantier
|
Aktiver stillet til rådighed*
|
|
Loft
|
Undertegnet
|
Udbetalt
|
|
EIB's eksterne lånemandatgarantier
|
33 026
|
33 026
|
20 835
|
2 700
|
EFSI-garantier
|
25 826
|
24 730
|
20 358
|
8 602
|
EFSD-garantier
|
1 391
|
611
|
535
|
796
|
NDICI Garantien for foranstaltninger udadtil
|
200
|
200
|
200
|
—
|
I alt
|
60 442
|
58 566
|
41 928
|
12 098
|
* De 2,7 mia. EUR, der er hensat til EIB's eksterne lånemandatgaranti, dækker også lån inden for rammerne af MFA- og Euratom-programmet (se bemærkning 4.1.2).
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2020
|
|
Stillede garantier
|
Aktiver stillet til rådighed*
|
|
Loft
|
Undertegnet
|
Udbetalt
|
|
EIB's eksterne lånemandatgarantier
|
35 372
|
32 530
|
20 050
|
2 813
|
EFSI-garantier
|
25 543
|
23 831
|
18 590
|
8 028
|
EFSD-garantier
|
1 370
|
438
|
34
|
804
|
I alt
|
62 285
|
56 799
|
38 673
|
11 645
|
* De 2,8 mia. EUR, der er hensat til EIB's eksterne lånemandatgaranti, dækker også lån inden for rammerne af MFA- og Euratom-programmet (se bemærkning 4.1.2).
Ovenstående tabeller viser, i hvor høj grad EU-budgettet er eksponeret for fremtidige betalinger i tilknytning til de garantier, der er givet til EIB-Gruppen eller andre finansielle institutioner. Udbetalte beløb repræsenterer de beløb, der allerede er betalt til slutmodtagerne, mens undertegnede beløb omfatter de udbetalte beløb plus aftaler, der allerede er undertegnet med støttemodtagere eller finansielle formidlere, men hvor beløbet endnu ikke er udbetalt (16 638 mio. EUR). Loftet udgør den samlede garanti, som EU-budgettet og dermed medlemsstaterne er forpligtet til at dække, da det for at vise EU's maksimale eksponering pr. 31. december 2021 er nødvendigt at medtage operationer, der er godkendt til at blive undertegnet, men endnu ikke er undertegnet (1 876 mio. EUR). I regnskabsåret 2020 vises beløbene netto efter fradrag af de finansielle hensættelser og finansielle forpligtelser indregnet for disse programmer.
Budgetgarantier understøttes af hensættelser, som Den Fælles Hensættelsesfond har, og er gradvist taget fra budgettet for at skabe en likviditetsbuffer til dækning af fremtidige træk på garantien (se bemærkning 2.4.2.1). De hensatte beløb udgjorde 12 098 mio. EUR pr. 31. december 2021. Oplysninger om de foranstaltninger, der er iværksat for at sikre, at hensættelserne er tilstrækkelige til at dække træk på garantien på mellemlang sigt, findes i bemærkning 6.2. Eventuelle tab i forbindelse med budgetgarantiprogrammerne, der overskrider hensættelserne, vil under alle omstændigheder skulle dækkes af fremtidige budgetter.
EU's budget garanterer de lån, som EIB har undertegnet og ydet af egne midler til fordel for tredjelande. Pr. 31. december 2021 beløb udestående lån, der dækkes af EU-garantien, sig i alt til 20 835 mio. EUR. EU-budgettet garanterer:
·20 268 mio. EUR via Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond og
·567 mio. EUR til lån ydet til medlemsstater før deres tiltrædelse.
EU's eksterne lånemandatgaranti vedrørende lån ydet af EIB er begrænset til 65 % af den udestående balance for aftaler undertegnet efter 2007 (mandat 2007-2013 og 2014-2021). For aftaler indgået før 2007 er EU-garantien begrænset til en procentdel af loftet for de godkendte kreditlinjer, i de fleste tilfælde 65 %, men også 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af EU-garantien.
Med afgørelse (EU) 2018/412 er der oprettet et lånemandat for den private sektor til projekter rettet mod den langsigtede økonomiske modstandsdygtighed blandt flygtninge, migranter og i værts- og transitsamfund under EIB's ERI-initiativ. Unionens budget påvirkes af risikoen forbundet med garantier, der stilles for EIB's finansieringstransaktioner under det private ERI-mandat, hvilket forklarer den modtagne præmie for ELM-garantien, som ellers er en ikketilbagebetalingspligtig garanti (se bemærkning 2.11.2).
Perioden for nye operationer, der er godkendt til at blive undertegnet under ELM 2014-2020, udløb i 2021, hvilket betyder, at det disponible loft under garantien er bortfaldet for beløb, der ikke er brugt. Det nye EIB-mandat forventes at blive dækket af garantien for foranstaltninger udadtil, der blev oprettet ved NDICI-forordningen (se nedenfor), men den er endnu ikke undertegnet.
EU's garantibetalinger foretages af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond: I løbet af 2021 er der udbetalt 93 mio. EUR i trukne garantier (2020: 52 mio. EUR).
Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) er et initiativ, der har til formål at øge EIB-Gruppens risikokapacitet, således at EIB kan udvide sine investeringer i EU. Formålet med EFSI er at understøtte yderligere investeringer i EU samt små virksomheders adgang til finansiering. Der tilvejebringes en garanti over EU-budgettet på op til 26 mia. EUR ("EFSI-EU-garantien") i henhold til en aftale mellem EU og EIB, i det følgende benævnt "EFSI-aftalen", for at beskytte EIB mod potentielle tab, som banken kan pådrage sig som følge af sine finansierings- og investeringstransaktioner.
EFSI's transaktioner gennemføres inden for to vinduer: infrastruktur- og innovationsvinduet (II-vinduet), som gennemføres af EIB (EFSI-EU-garanti på 19 250 mio. EUR), og SMV-vinduet, som gennemføres af EIF (EU-garanti på 6 750 mio. EUR), som begge har en gældsportefølje og en egenkapitalportefølje. EIF handler i henhold til en aftale med EIB på grundlag af en EIB-garanti, som selv modgaranteres af EFSI-EU-garantien, jf. EFSI-aftalen.
EU og EIB har hver deres rolle i forbindelse med EFSI. EFSI er etableret inden for rammerne af EIB, som finansierer transaktionerne (låne- og egenkapitalinvesteringer) og til dette formål låner de nødvendige midler på kapitalmarkederne. EIB-Gruppen træffer investeringsbeslutningerne selvstændigt og forvalter transaktionerne i overensstemmelse med sine egne regler og procedurer. EU stiller garanti for disse transaktioner og dækker EIB's tab inden for rammerne af denne garanti.
Med henblik på at sikre, at investeringer, der foretages under EFSI, fastholder den specifikke målsætning om at afhjælpe markedssvigt, og at disse er berettigede til at modtage støtte i form af EU-garantien, er der indført en særlig forvaltningsstruktur, som omfatter et investeringsudvalg bestående af tværfaglige eksperter, der undersøger hvert af de projekter, som EIB foreslår under II-vinduet, for at kontrollere, at det er berettiget til dækning under EU-garantien, og EFSI's styringsråd, der sikrer tilsyn med programmet.
Eftersom de kontrol- og regnskabskriterier, der ifølge EU's regnskabsregler (og IPSAS) gælder for konsolidering, ikke er opfyldt, er disse garanterede aktiver ikke medtaget i EU's konsoliderede årsregnskab.
Den EU-garanti, der er givet til EIB-Gruppen under EFSI, bogføres som en finansiel garantiforpligtelse for så vidt angår gældsporteføljen under II-vinduet og gældsporteføljen under SMV-vinduet (se bemærkning 2.11.2) og som et derivat (finansielt aktiv eller finansiel forpligtelse til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen) for så vidt angår begge egenkapitalporteføljer (se bemærkning 2.4.2.2). EFSI-garantien, der er givet, omfatter transaktioner vedrørende programmer under COSME, Horisont 2020, garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer og EaSI, for så vidt angår den del, der er omfattet af EFSI-EU-garantien for gældsporteføljen under SMV-vinduet.
I 2021 er der ikke betalt for træk på garantier af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond (2020: 1 mio. EUR).
Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, der blev oprettet ved EFSD-forordningen, er et initiativ, der har til formål at støtte investeringer i Afrika og i europæiske nabolande som et middel til at bidrage til en bæredygtig udvikling og imødegå de specifikke socioøkonomiske grundlæggende årsager til migration. I henhold til EFSD-forordningen bør EU tilvejebringe en garanti på 1,5 mia. EUR (yderligere forhøjet med eksterne bidrag) for gennemførelsespartnere til finansiering af deres investerings- og finansieringstransaktioner for at mindske deres investeringsrisici. Betalinger under EFSD-garantien foretages af den fælles hensættelsesfond (se bemærkning 2.4.2.1). Pr. 31. december 2021 var der blevet undertegnet 16 EFSD-garantiaftaler med en maksimal samlet dækning på 1 391 mio. EUR, mens de transaktioner, der blev undertegnet af modparterne og garanteret af EU i henhold til disse aftaler, beløb sig til 611 mio. EUR.
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 oprettedes instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa ("Instrumentet"), herunder Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+) og Garantien for foranstaltninger udadtil, for perioden for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. NDICI-forordningen har til formål at øge sammenhængen og effektiviteten af EU's optræden udadtil og dermed forbedre gennemførelsen af de forskellige politikker for foranstaltninger udadtil.
Garantien for foranstaltninger udadtil støtter foranstaltninger under EFSD+, som er omfattet af budgetgarantier, makrofinansiel bistand og lån til tredjelande
Pr. 31. december 2021 var der blevet undertegnet én budgetgarantiaftaler med et samlet loft på 200 mio. EUR.
InvestEU-forordningen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 af 24. marts 2021 om oprettelse af InvestEU-programmet og om ændring af forordning (EU) 2015/1017) fastlægger en EU-garanti på op til 26,2 mia. EUR, som støtter finansiering og investeringer fra gennemførelsespartnere, der bidrager til målene for Unionens interne politikker inden for fire vinduer: Bæredygtig infrastruktur, Forskning, Innovation og digitalisering, Små og mellemstore virksomheder og Sociale investeringer og færdigheder. EU sætter gradvist penge til side (hensættelser) fra InvestEU-budgettet for at skabe en kapitalbuffer til dækning af træk på garantien. I henhold til InvestEU-forordningen er hensættelsessatsen fastsat til 40 % af garantien for InvestEU under EU-segmentet. På nuværende tidspunkt er der investeret et beløb på 300 mio. EUR i Den Fælles Hensættelsesfond (se bemærkning 2.4.2.1). Den første garantiaftale under InvestEU blev undertegnet i marts 2022 med EIB-Gruppen om en EU-garanti med et loft på op til 19,6 mia. EUR. InvestEU-forordningen giver også mulighed for bidrag fra medlemsstaterne (under segmentet Medlemsstater) og fra tredjelande.
I henhold til udtrædelsesaftalens artikel 143 er Det Forenede Kongerige ansvarligt over for Unionen for sin andel af de finansielle eventualforpligtelser vedrørende EFSI, EFSD og EIB's eksterne lånemandat, der var godkendt på udtrædelsesdatoen den 31. januar 2020. Artikel 143 kræver, at Det Forenede Kongerige i tilfælde af træk på garantien for en finansiel transaktion, der er godkendt inden udtrædelsesdatoen, hæfter over for Unionen for sin andel af Unionens betalinger i forbindelse med disse transaktioner, medmindre dette kan dækkes af Det Forenede Kongeriges andel af hensættelserne i garantifonden, hvor dette er relevant.
For lån under EIB's eksterne lånemandat (ELM) var værdien af EU's budgetgaranti på udtrædelsesdatoen for de transaktioner, der var godkendt på udtrædelsesdatoen, på 33,7 mia. EUR. Pr. 31. december 2021 var dette beløb blevet ændret til 27,6 mia. EUR. Det Forenede Kongeriges andel af denne eventualforpligtelse pr. 31. december 2021 er således på 3,4 mia. EUR. Som anført ovenfor dækkes eventuel misligholdelse af disse lån imidlertid først af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond, og der ville kun blive trukket beløb fra Det Forenede Kongerige, hvis Det Forenede Kongeriges tilførsler til denne fond på 338 mio. EUR pr. 31. december 2021 ikke var tilstrækkelige.
For EFSI-transaktioner var værdien af EU's budgetgaranti på udtrædelsesdatoen for de transaktioner, der var godkendt på udtrædelsesdatoen, på 23,5 mia. EUR. Pr. 31. december 2021 var dette beløb blevet ændret til 18,8 mia. EUR. Det Forenede Kongeriges andel af denne eventualforpligtelse pr. 31. december 2021 er således på 2,3 mia. EUR. Ethvert træk på garantien under EFSI dækkes imidlertid først af EFSI for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond, og der ville kun blive trukket beløb fra Det Forenede Kongerige, hvis Det Forenede Kongeriges tilførsler til denne fond på 1,1 mia. EUR pr. 31. december 2021 ikke var tilstrækkelige.
Da gennemførelsespartnerne ikke havde godkendt nogen transaktioner i forbindelse med EFSD-garantien inden udtrædelsesdatoen, har Det Forenede Kongerige ingen forpligtelser her.
Det Forenede Kongeriges andel af de betalinger, der er foretaget i 2021 til de transaktioner, der er godkendt på eller efter udtrædelsesdatoen og frem til den 31. december 2021, beløb sig til 47 mio. EUR (35 mio. EUR for EFSI og 12 mio. EUR for ELM), hvilket tilsvarende reducerer Det Forenede Kongeriges tilførsler. Det beløb, der skal betales til Det Forenede Kongerige i 2022, 163 mio. EUR (se bemærkning 2.6.1.2), stammer fra Det Forenede Kongeriges andel af inddrivelser og oppebårne nettoindtægter i 2021 (70 mio. EUR), overstigelsen i tilførsler (92 mio. EUR) samt effekten af den definitive beregning af Det Forenede Kongeriges andel af de skyldige beløb i 2021 ("catch-up").
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
NGEU
|
91 002
|
—
|
SURE
|
89 702
|
39 503
|
EFSM
|
47 270
|
47 396
|
BOP
|
201
|
201
|
MFA
|
7 466
|
5 813
|
Euratom
|
350
|
279
|
I alt
|
235 991
|
93 193
|
Lånebeløbene i denne tabel er nominelle beløb og påløbne renter. EU's budget garanterer de lån, Kommissionen udsteder til NGEU-instrumentet og programmerne for finansiel bistand. Af de udestående NGEU-lån pr. 31. december 2021 er 18 mia. EUR blevet udbetalt som GRF-lån, 46,4 mia. EUR som ikketilbagebetalingspligtig støtte ydet under genopretnings- og resiliensfaciliteten og 7,2 mia. EUR som bidrag til FFR-programmer, mens de resterende 19,4 mia. EUR endnu ikke er udbetalt og forbliver i kontanter og likvide midler (se bemærkning 2.8).
Hvis disse lån, som ydes gennem disse indlån, misligholdes, vil EU-budgettet skulle dække hele det ikketilbagebetalte beløb:
·NGEU-lån og låntagning i tilknytning til de lån, der ydes til medlemsstaterne under EFSM, BOP og Euratom, garanteres udelukkende over EU's budget.
·Låntagning i forbindelse med SURE garanteres over EU's budget og understøttes af garantier fra medlemsstaterne på 25 mia. EUR (25 % af det maksimale beløb for finansiel bistand på 100 mia. EUR), og
·Låntagning i forbindelse med MFA og Euratom til lån til tredjelande dækkes først af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond (se bemærkning 2.4.2) og dernæst over EU-budgettet.
I henhold til udtrædelsesaftalens artikel 143 hæfter Det Forenede Kongerige over for Unionen for sin andel af de finansielle eventualforpligtelser i tilknytning til lån i forbindelse med finansiel bistand (EFSM, MFA, betalingsbalancelån og Euratom), der var godkendt/vedtaget på udtrædelsesdatoen den 31. januar 2020. Artikel 143 kræver, at Det Forenede Kongerige i tilfælde af misligholdelse af lån i forbindelse med finansiel bistand, der er godkendt inden udtrædelsesdatoen, hæfter over for Unionen for sin andel af Unionens betalinger i forbindelse med den misligholdte transaktion, medmindre dette kan dækkes af Det Forenede Kongeriges andel af hensættelserne i Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond (dvs. MFA- og Euratom-lån i tredjelande), hvor dette er relevant (se bemærkning 4.1.1).
EU's udestående eventualforpligtelser vedrørende ovennævnte lån i forbindelse med finansiel bistand beløb sig til 53,9 mia. EUR på udtrædelsesdatoen. Efter tilbagebetalinger siden denne dato er værdien af disse lån, der er dækket af EU-garantien pr. 31. december 2021, på 53,0 mia. EUR — Det Forenede Kongeriges andel heraf er 6,6 mia. EUR.
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
Horisont 2020
|
2 590
|
Connecting Europe-faciliteten
|
568
|
COSME
|
782
|
Andet
|
653
|
I alt
|
4 593
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2020
|
Horisont 2020
|
1 860
|
Connecting Europe-faciliteten
|
579
|
Finansieringsfaciliteten for risikodeling
|
37
|
Andet
|
49
|
I alt
|
2 524
|
Som omhandlet i finansforordningens artikel 210, stk. 1, må budgetudgifterne i tilknytning til et finansielt instrument og EU's finansielle forpligtelse aldrig overstige det beløb, den pågældende budgetforpligtelse andrager, og dette udelukker således eventualforpligtelser for budgettet. I praksis betyder det, at disse forpligtelser har et modsvarende beløb på balancens aktivside eller er dækket af udestående budgetforpligtelser, som endnu ikke er udgiftsført.
Beløbene pr. 31. december 2021 udgør de udestående nominelle beløb for garantierne, mens eventualforpligtelser pr. 31. december 2020 vises netto efter fradrag af de finansielle hensættelser og finansielle forpligtelser indregnet for disse instrumenter — se bemærkning 2.10 og 2.11.2.
COSME-lånegarantifaciliteten består primært af garantier med loft for porteføljer med større lånefinansiering (hovedsagelig lån), der tilbydes SMV'er af finansielle institutioner. COSME-lånegarantifaciliteten gennemføres af Den Europæiske Investeringsfond på vegne af EU.
Der findes også flere oplysninger om Horisont 2020 og Connecting Europe-faciliteten i bemærkning 2.4.2.1.
For så vidt angår EU's eventualforpligtelser for beløb, der er godkendt inden udtrædelsesdatoen i forbindelse med EU's finansielle instrumenter, herunder ovennævnte, vil de blive dækket af EU-budgettet ved hjælp af midler på forvaltningskonti, hvis de udmønter sig. Derfor vil Det Forenede Kongerige i princippet ikke opkræve andre beløb end dets andel af de uindfriede forpligtelser, jf. artikel 140 i udtrædelsesaftalen (se bemærkning 2.6.1.2).
Pr. 31. december 2021 beløb de samlede eventualforpligtelser vedrørende bøder sig til 2 111 mio. EUR (2020): 2 985 mio. EUR). Beløbene vedrører primært bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt af virksomheden, og hvor der er indgivet appel, eller hvor det ikke vides, om der vil blive appelleret. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet endelig afgørelse, eller indtil klagefristen er udløbet. Renterne af de foreløbige betalinger er indregnet i regnskabsårets økonomiske resultat og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at Kommissionens ret til disse beløb er usikker.
Hvis EU taber nogle af disse sager vedrørende pålagte bøder, tilbagebetales de foreløbigt betalte bøder til virksomhederne uden budgetmæssige virkninger. Bøder bogføres først som indtægter på budgettet, når de er endelige (finansforordningens artikel 107).
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Landbrug
|
79
|
66
|
Samhørighed
|
210
|
341
|
Andet
|
1 153
|
2 169
|
I alt
|
1 443
|
2 576
|
Landbrug
Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til overensstemmelsesbeslutninger vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne, hvor Domstolen endnu ikke har afsagt dom. Fastsættelsen af den endelige forpligtelse og af det år, hvor virkningerne af at klagesager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af retssagens varighed.
Samhørighed
Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i forbindelse med retssager under samhørighedspolitikken, hvor man afventer datoen for den mundtlige forhandling eller Domstolens dom.
Andre retssager
Denne post vedrører erstatningssager, der i øjeblikket er anlagt mod EU, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. Det skal bemærkes, at sagsøger i erstatningssager efter artikel 340 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at skabe rettigheder for private, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden. Det store fald i forhold til udgangen af det foregående år vedrører primært et erstatningskrav over for Kommissionen i forbindelsen med en afgørelse om fusionsforbud, som i sidste ende blev afvist af Domstolen.
Det Forenede Kongeriges forpligtelser som følge af dets udtræden af EU
I henhold til udtrædelsesaftalens artikel 147 er Det Forenede Kongerige ansvarligt for sin andel af de betalinger, der er påkrævede for at indfri de af Unionens eventualforpligtelser, der forfalder i forbindelse med retssager vedrørende Unionens bør finansielle interesser, forudsat at de faktiske forhold, der lå til grund for disse sager, fandt sted senest den 31. december 2020. Den maksimale eksponering for Det Forenede Kongerige anslås her til 179 mio. EUR (2020: 318 mio. EUR). I retssager, hvor det anses for sandsynligt, at beløb vil blive betalt over EU-budgettet (se bemærkning 2.10), medtages Det Forenede Kongeriges andel som en del af det samlede skyldige beløb fra Det Forenede Kongerige — se nærmere under bemærkning 2.6.1.2.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Modtagne garantier:
|
|
|
Opfyldelsesgarantier
|
287
|
318
|
Andre garantier
|
8
|
8
|
Andre eventualaktiver
|
98
|
58
|
I alt
|
393
|
384
|
Der kræves en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EU-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EU.
Denne bemærkning indeholder oplysninger om budgetproceduren og fremtidige finansieringsbehov, men ikke om forpligtelserne pr. 31. december 2021.
I den flerårige finansielle ramme (FFR), som vedtages af medlemsstaterne, fastsættes programmerne og udgiftsområdernes lofter for forpligtelsesbevillinger og de samlede betalingsbevillinger, som EU kan indgå budgetforpligtelser eller retlige forpligtelser for og i sidste instans foretage betalinger med i en periode på syv år — se tabel 1.1 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet.
De retlige forpligtelser vedrører de programmer, projekter, aftaler eller kontrakter, der er aftalt, og som således er bindende for EU. En retlig forpligtelse er den handling, hvorved den anvisningsberettigede indgår eller fastlægger en forpligtelse (for EU), der medfører udgifter (jf. finansforordningens artikel 2, nr. 37).
En budgetforpligtelse indgås i princippet før den retlige forpligtelse, men for visse flerårige programmer/projekter er det omvendt, idet de pågældende budgetforpligtelser opdeles i årlige rater, som udbetales over flere år, hvis dette er fastsat i basisretsakten. I forbindelse med samhørighedspolitikken er det f.eks. fastsat i artikel 86 i forordningen om fælles bestemmelser (forordning (EU) 2021/1060, at Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et program udgør en retlig forpligtelse i finansforordningens forstand, men at Unionens budgetforpligtelser i forbindelse med de enkelte programmer opdeles i årlige rater for hver fond mellem den 1. januar 2021 og den 31. december 2027. Andre retsgrundlag kan indeholde lignende bestemmelser. EU kan derfor have en retlig forpligtelse til at udbetale beløb, for hvilke der endnu ikke er indgået en budgetforpligtelse (se bemærkning 5.2 nedenfor).
Hvis budgetforpligtelsen er blevet indgået, men de deraf følgende udbetalinger endnu ikke er foretaget, kaldes de forpligtelser, der henstår til betaling, "uindfriede forpligtelser" (reste à liquider, RAL). Disse kan vedrøre programmer eller projekter, ofte af flerårig karakter, der er undertegnet, og for hvilke betalingerne først foretages i senere år. De udgør dermed betalingsforpligtelser for kommende år. Eftersom årsregnskabet udarbejdes efter periodiseringsprincippet, og beretningen om gennemførelse af budgettet udarbejdes efter kasseregnskabsprincippet, er en del af det samlede ikkeudbetalte beløb (de uindfriede forpligtelser) allerede blevet udgiftsført og bogført som passiver på balancen (se bemærkning 2.12 og 2.13). Beregningen af disse udgifter foretages enten på grundlag af ubetalte betalingsanmodninger/fakturaer eller det anslåede gennemførelsesniveau for et program eller projekt, hvis der endnu ikke er indgivet nogen betalingsanmodning til EU før tidspunktet for regnskabsaflæggelse (se bemærkning 5.1 nedenfor). Så snart betalingen vedrørende den uindfriede forpligtelse er blevet foretaget, indregnes den ikke længere i passiverne på balancen. Den del af den uindfriede forpligtelse, der endnu ikke er blevet udgiftsført, indregnes ikke i passiverne, men er i stedet anført i nedenstående tabel.
Nedenstående beløb svarer således til de beløb, som EU pr. 31. december 2021 har indgået forpligtelser for som led i aftaler/kontrakter, og som derfor skal finansieres over fremtidige EU-budgetter.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Bemærkning
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Uindfriede budgetforpligtelser, som endnu ikke er udgiftsført
|
5.1
|
266 526
|
249 309
|
Væsentlige retlige forpligtelser
|
5.2
|
135 181
|
14 481
|
I alt
|
|
401 707
|
263 790
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Uindfriede budgetforpligtelser, som endnu ikke er udgiftsført
|
266 526
|
249 309
|
Det beløb, der er anført ovenfor, er de budgetterede uindfriede forpligtelser på 341 634 mio. EUR (se tabel 6.4 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet), minus dertil knyttede beløb, der er bogført som passiver på balancen og som udgifter på resultatopgørelsen. De budgetterede uindfriede forpligtelser udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Det er en normal følge af flerårige programmer.
Det skal bemærkes, at den udestående forfinansiering pr. 31. december 2021 beløb sig til 93,4 mia. EUR (se bemærkning 2.5). Det er budgetforpligtelser, der er blevet udbetalt, hvilket mindsker de uindfriede forpligtelser, men hvor de udbetalte beløb stadig anses for at tilhøre EU og ikke modtageren, indtil de relevante kontraktlige forpligtelser er opfyldt. Ligesom de ovenfor anførte uindfriede forpligtelser er de således endnu ikke udgiftsført.
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
31.12.2020
|
Ikketilbagebetalingspligtig støtte under genopretnings- og resiliensfaciliteten (NGEU)
|
99 530
|
—
|
ITER
|
6 121
|
6 837
|
ELFUL*
|
17 662
|
—
|
Rumprogrammer
|
4 189
|
—
|
Fiskeriaftaler
|
412
|
172
|
Horisont Europa
|
382
|
—
|
EURATOM
|
445
|
—
|
Brexittilpasningsreserven
|
3 072
|
—
|
Connecting Europe-faciliteten
|
—
|
4 140
|
Forpligtelser vedrørende operationel leasing
|
2 492
|
2 547
|
Andre kontraktlige forpligtelser
|
876
|
785
|
I alt
|
135 181
|
14 481
|
* Den finansielle ramme for ELFUL er blevet udvidet til at dække perioden frem til 2022 (forordning (EU) 2020/2220).
Disse beløb afspejler de langfristede retlige forpligtelser, som ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet ved udgangen af året. Disse bindende forpligtelser vil blive budgetteret og udbetalt i kommende år.
Visse vigtige programmer (se nedenfor) kan gennemføres ved hjælp af årlige rater, jf. finansforordningens artikel 112, stk. 2. Det giver EU mulighed for at indgå retlige forpligtelser (tilskudsaftaler, delegationsaftaler og offentlige kontrakter) for beløb, der er højere end de disponible forpligtelsesbevillinger for et givet år. Der kan således allerede være indgået forpligtelser for en betydelig del af den samlede gældende FFR-tildeling. Det gælder især følgende programmer:
Genopretnings- og resiliensfaciliteten er en central del af EU's genopretningsinstrument NextGenerationEU. Den blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021. Den anvendes til at finansiere reformer og investeringer i medlemsstaterne fra begyndelsen af coronaviruspandemien i februar 2020 frem til 2026. Beløbet, der anføres her, henviser til den del af de retlige forpligtelser vedrørende ikketilbagebetalingspligtig støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, som ved udgangen af 2021 ikke var dækket af budgetforpligtelser. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) 2021/241 kan der gøres brug af årlige rater.
Forpligtelserne skal dække ITER's fremtidige finansieringsbehov frem til 2027. EU's (Euratoms) bidrag til ITER-organisationen ydes via agenturet "Fusion for Energy" og omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schweiz. Beløbet afspejler den forventede finansiering under FFR 2021-2027, der blev indført ved Rådets afgørelse (Euratom) 2021/281 af 22. februar 2021 om ændring af beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling, som tillader anvendelse af årlige rater. ITER-organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte og fremme udnyttelsen af ITER-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og gennemføre andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde formålet med ITER. Deltagerne i ITER er EU sammen med flere andre lande.
Det er retlige forpligtelser, som EU har forpligtet sig til at betale ved vedtagelsen af ELFUL-programmet, som dækker perioden 2014-2022, jf. forordning (EU) 2020/2220. Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et operationelt program udgør en finansieringsafgørelse, jf. finansforordningens artikel 110, og når den er meddelt den pågældende medlemsstat, udgør den en retlig forpligtelse i finansforordningens forstand.
Rumprogrammet omfatter følgende komponenter: Galileo, EGNOS, Copernicus, Govsatcom og SSA. De mest centrale er Galileo, som udvikler det europæiske globale satellitnavigationssystem, og Copernicus, der er det europæiske jordovervågningsprogram. Forpligtelserne er indgået for perioden frem til 2027. Kommissionen har på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 696/2021 af 28. april 2021 (EUT L 170 af 12. maj 2021, s. 69) indgået delegationsaftaler med Den Europæiske Rumorganisation (ESA), Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT), Mercator og Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser. I henhold til artikel 11,6 i forordning (EU) 2021/696 kan der gøres brug af årlige rater.
Der er tale om beløb, som er afsat til Horisont Europa-programmet, til før- og efterliggende aktiviteter i forbindelse med de forskellige rumkomponenter. Forpligtelserne er indgået for perioden frem til 2027. Kommissionen har på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021 (EUT L 170/1 af 12. maj 2021) indgået en delegationsaftale med ESA samt endnu en aftale med Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA). I henhold til artikel 12,8 i forordning (EU) 2021/695 kan der gøres brug af årlige rater.
EUROfusion (Det Europæiske Konsortium for Fusionsenergiudvikling) er et støttemodtagende konsortium af laboratorier og institutter i EU, der har til formål at bane vejen for fusionsreaktorer. Med henblik herpå finansierer konsortiet sine 30 medlemmers forskning på baggrund af fusionskøreplanen "European Roadmap to the Realisation of Fusion Energy" som et fælles program inden for det samfinansierede europæiske partnerskab Euratom. Retsgrundlaget er Rådets forordning (Euratom) 2021/765 af 10. maj 2021 om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa, og som foreskriver anvendelse af den årlige tranche i artikel 4.
Brexittilpasningsreserven har til formål at modvirke de økonomiske og sociale konsekvenser af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union (EU) i februar 2020. Den blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755 af 6. oktober 2021. Det anførte beløb udgør de retlige forpligtelser, der stadig skal opfyldes som led i de foranstaltninger, der støttes af brexittilpasningsreserven. Kun den del af de retlige forpligtelser, der endnu ikke er dækket af budgetforpligtelser, er anført her.
Connecting Europe-faciliteten (CEF) yder finansiel bistand til transeuropæiske net til støtte for projekter af fælles interesse inden for transport, telekommunikation og energiinfrastruktur. De retlige forpligtelser vedrørende CEF dækker gennemførelsesperioden mellem 2014 og 2024 for CEF — Transport og frem til den 31. december 2025 for CEF — Energi. Retsgrundlaget for disse forpligtelser er Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20. december 2013), som indeholder bestemmelser om anvendelsen af årlige rater, jf. artikel 19. Ved udgangen af 2021 er de retlige forpligtelser fuldt ud dækket af budgetforpligtelser.
De minimumsbeløb, der er indgået forpligtelser for, og som skal betales i den resterende del af leasingaftalernes løbetid, er som følger:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Minimumsbetalinger på leasingaftaler
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
Bygninger
|
414
|
953
|
1 074
|
2 442
|
IT-udstyr og andet udstyr
|
14
|
27
|
9
|
50
|
I alt
|
428
|
980
|
1 083
|
2 492
|
I lyset af meddelelsen om, at Det Forenede Kongerige havde til hensigt at forlade EU, og i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1718 af 14. november 2018 om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 flyttede Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) hjemsted fra London til Amsterdam i marts 2019. Den 2. juli 2019 indgik agenturet en aftale med sin udlejer og har siden fremlejet sine lokaler til en fremlejer på betingelser, der er i overensstemmelse med de betingelser, som er fastsat i hovedlejekontrakten, herunder om lejeperioden frem til udløbet af EMA's hovedlejekontrakt i juni 2039.
De beløb, der fremgår af tabellen ovenfor, omfatter 383 mio. EUR, der stadig skyldes på denne hovedlejekontrakt. Et tilsvarende beløb forventes modtaget af fremlejer i henhold til den uopsigelige fremlejekontrakt.
Denne post omfatter beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i kontrakternes løbetid. Det største beløb på denne post vedrører Kommissionens bygningskontrakt (JMO2) i Luxembourg (393 mio. EUR).
Følgende oplysninger om EU's finansielle risikostyring vedrører:
·långivnings- og låntagningsaktiviteter i forbindelse med finansiel bistand gennemført af Kommissionen ved hjælp af långivnings- og låntagningsaktiviteter i forbindelse med finansiel bistand gennemført af Kommissionen ved hjælp af NextGenerationEU (NGEU), den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), betalingsbalancestøtte (BOP), makrofinansiel bistand (MFA), SURE og Euratomforanstaltninger
·likviditetstransaktioner, som Kommissionen har foretaget for at gennemføre EU-budgettet, herunder modtagelse af bøder
·aktiver, der indehaves i Den Fælles Hensættelsesfond, for budgetgarantier, og i EKSF under afvikling
·finansielle instrumenter, der finansieres over EU-budgettet og
· EU's budgetgarantiprogrammer.
Med starten på NGEU i 2021 udpegede Kommissionen en risikostyringschef, etablerede en passende styringsstruktur og vedtog en risikopolitik, der omfattede NGEU-aktiviteter.
Markedsrisikoen er risikoen for, at dagsværdien af eller fremtidige pengestrømme fra et finansielt instrument vil svinge som følge af variationer i markedspriserne. Markedsrisikoen omfatter ikke kun muligheden for tab, men også muligheden for gevinst. Den omfatter valutarisiko, renterisiko og anden prisrisiko (såsom aktierisiko):
·Valutarisikoen er risikoen for, at EU's transaktioner eller dets investeringers værdi påvirkes af ændringer i valutakurserne. Risikoen opstår som følge af ændringen i kursen for én valuta i forhold til en anden.
·Renterisikoen er muligheden for en forringelse af værdipapirers og navnlig obligationers værdi som følge af en rentestigning. Generelt fører højere renter til lavere kurser på obligationer med fast rente og omvendt, og
·anden prisrisiko er risikoen for, at dagsværdien af eller fremtidige pengestrømme fra et finansielt instrument vil svinge som følge af andre ændringer i markedskurser end dem, der kan henføres til renterisikoen eller valutarisikoen, uanset om disse ændringer skyldes forhold, der er specielt knyttet til det enkelte instrument eller udstederen heraf eller til forhold, der påvirker alle tilsvarende instrumenter, som handles på markedet.
Kreditrisikoen er risikoen for tab som følge af en skyldners eller låntagers manglende betaling af et lån eller en anden kreditlinje (enten hovedstol eller renter eller begge dele), eller manglende overholdelse af en kontraktlig forpligtelse. Misligholdelsesbegivenhederne omfatter forsinket tilbagebetaling, omlægning af låntagers tilbagebetalinger og konkurs.
Likviditetsrisiko er risikoen for, at en EU-enhed vil have vanskeligt ved at imødekomme forpligtelser tilknyttet finansielle forpligtelser, som indfries ved overdragelse af likvide beholdninger eller andre finansielle aktiver.
Følgende klasser af finansielle aktiver og passiver måles ikke til dagsværdi: kontanter og likvide midler, lån, kommercielle tilgodehavender bortset fra tilgodehavender fra finansielle garantikontrakter omklassificeret til finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, optagne lån, finansielle garantikontrakter og andre finansielle forpligtelser målt til amortiseret anskaffelsesværdi. Disse finansielle aktivers og passivers regnskabsmæssige værdi betragtes som en rimelig tilnærmelse af deres dagsværdi.
Långivnings- og låntagningstransaktionerne gennemføres af EU i henhold til de respektive rådsforordninger, afgørelser truffet af Rådet og Europa-Parlamentet og, hvis sådanne findes, interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning og långivning, der anvendes af de relevante driftsenheder. Andre lånetransaktioner end NGEU gennemføres som enslydende låntagnings- og långivningstransaktioner (back-to-back), og der eksisterer derfor ikke nogen åbne rente- eller valutapositioner.
Lån ydet inden for rammerne af NextGenerationEU, følger ikke et back-to-back-princip, som for de andre finansielle støtteinstrumenter. I stedet er der udviklet en diversificeret og samlet finansieringsstrategi for NextGenerationEU, der kombinerer en bedre vifte af finansieringsinstrumenter. Den diversificerede og samlede strategi har krævet udvikling og gennemførelse af effektive retningslinjer og procedurer for risikostyring for NGEU-instrumentet, som dagligt tager højde for de dermed forbundne risici.
Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner er fastlagt i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (som ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2016/804) og i finansforordningen.
Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:
·Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på konti, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller centralbank. Kommissionen kan udelukkende disponere over ovennævnte konti for at dække sit likviditetsbehov.
·Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR.
·Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. Denne begrænsning gælder ikke for Kommissionens konti for egne indtægter i tilfælde af misligholdelse af lån, som er indgået eller garanteret i henhold til Rådets forordninger og afgørelser, og under visse omstændigheder hvis likviditetsbehovene overstiger de likvide midler på kontiene, og
·beløb på bankkonti i andre valutaer end euro anvendes enten til betalinger i samme valuta eller omregnes regelmæssigt til euro.
Ud over kontiene til egne indtægter har Kommissionen oprettet andre bankkonti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage andre betalinger end medlemsstaternes bidrag til budgettet.
Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.
Et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af Kommissionens likviditets- og betalingstransaktioner skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Det omfatter forskellige operationelle områder (f.eks. gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring, fremskrivning af pengestrømme og forretningskontinuitet), og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne kontrolleres regelmæssigt.
Beløb, der er modtaget før 2010, forbliver på bankkonti i banker, der er specifikt udvalgt til indlån af foreløbigt indkasserede bøder. Udvælgelsen af disse banker sker i overensstemmelse med de udbudsprocedurer, der er fastsat i finansforordningen. Anbringelsen af midler i bestemte banker sker i overensstemmelse med den interne risikostyringspolitik, der fastsætter kravene til kreditvurdering og de beløb, der kan indsættes proportionalt med modpartens kapital. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne politikker og procedurer kontrolleres jævnligt.
Fra og med 2010 investeres pålagte og foreløbigt indkasserede bøder i BUFI (Budget Fines Fund), en portefølje, der er oprettet til formålet. Porteføljens hovedmålsætninger er at mindske de risici, der er forbundet med finansielle markeder, og sikre lige behandling af virksomheder ved at tilbyde et garanteret afkast, der beregnes på samme grundlag som bødernes nominelle værdi. Det garanterede afkast gældende for enheder, der blev pålagt bøder, før den nye finansforordning trådte i kraft i august 2018, er imidlertid sat til nul som minimum. Kapitalforvaltningen af de foreløbigt indkasserede bøder gennemføres af Kommissionen i overensstemmelse med interne retningslinjer for kapitalforvaltning. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder såsom likviditetsstyring, som anvendes af de relevante driftsenheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt.
Formålet med kapitalforvaltningen er at investere de bøder, der foreløbigt er indbetalt til Kommissionen, på en måde, der:
·sikrer, at midlerne er disponible, når der er brug for dem
·sigter mod under normale omstændigheder at give et afkast, som i gennemsnit svarer til afkastet af det såkaldte BUFI Benchmark minus de afholdte omkostninger, og samtidig bevare den nominelle værdi af bøderne.
Investeringerne er grundlæggende begrænset til følgende kategorier: tidsindskud hos medlemsstaternes centralbanker, agenturer for forvaltning af offentlig gæld, 100 % statsejede eller statsgaranterede banker eller overnationale institutioner samt obligationer, skatkammerbeviser og indskudsbeviser, der er udstedt af suveræne stater eller overnationale institutioner.
Kommissionen har et stort antal garantier udstedt af finansielle institutioner i forbindelse med de bøder, den pålægger virksomheder, der overtræder EU's konkurrenceregler (se bemærkning 2.6.1.3). Der er tale om garantier, som virksomheder, der har fået et bødepålæg, stiller som et alternativ til en foreløbig betaling af bøden. Garantierne forvaltes i overensstemmelse med den interne risikostyringspolitik. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne politikker og procedurer kontrolleres jævnligt.
EU's budgetgarantiprogrammer
Der er i Finansforordningens afsnit X fastsat flere sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte EU's budget mod de finansielle risici, der er forbundet med anvendelsen af budgetgarantier. De kan opdeles i fire hovedkategorier:
1.Foranstaltninger til beløbsmæssig begrænsning af eventualforpligtelser
For det første er der som regel et klart defineret loft over EU-garantiens størrelse. I henhold til finansforordningen kan den finansielle forpligtelse og de samlede nettobetalinger fra budgettet ikke overstige størrelsen af den budgetgaranti, der er fastsat i basisretsakten. Eventualforpligtelsen som følge af en budgetgaranti kan kun overstige de finansielle aktiver, som er tilvejebragt til at dække Unionens finansielle forpligtelse, hvis dette er bestemt i den underliggende basisretsakt, og på de særlige betingelser, der er fastsat deri.
For det andet fastlægges den ønskede risikoprofil for de transaktioner/finansielle produkter, der garanteres af EU, så vidt muligt, på forhånd, dvs. på tidspunktet for undertegnelsen af garantiaftalerne.
2.Foranstaltninger vedrørende udvælgelse af gennemførelsespartnere
Budgetgarantiprogrammerne gennemføres med pålidelige, søjlevurderede partner. Dette sikrer bl.a. pålideligheden af disse gennemførelsespartneres regnskabs-, finans- og risikostyringssystemer. Desuden er disse gennemførelsespartnere forpligtet til at indgå forpligtelser med sine egne ressourcer, hvilket fører til en yderligere afstemning af interesser med Unionen.
3.Foranstaltninger til at sikre tilstrækkelig forudgående budgetmæssig kapacitet til at absorbere træk på garantien
Budgetgarantier understøttes af hensættelser, der opbevares sikkert i Den Fælles Hensættelsesfond. Tilførselssatsen fastsættes i basisretsakten for hvert program på et niveau, der gør det muligt at afsætte budgetbevillinger som en hensættelse, der gør det muligt at dække tab uden at vælte budgettet. Tilførslen er derfor tilstrækkelig til at imødegå både de forventede og, i en vis grad, de uventede tab på disse budgetgarantier.
Efterfølgende vil Kommissionen (hvert år) sikre, at tilførselsbeløbet er i overensstemmelse med tilførselssatsen som defineret i basisretsakten og er i overensstemmelse med principperne i finansforordningen og den finansielle programmering.
4.Foranstaltninger til håndtering af realiserede tab, der overstiger det forudgående skøn
Med finansforordningen indføres to værdier til tidlig varsling (dvs. når 50 % og 30 % af målsatsen for tilførslen stadig er til rådighed). Disse varslingsværdier giver Kommissionen mulighed for at forudse en potentiel konsumption af midlerne inden udløbet af budgetgarantien og giver Kommissionen mulighed for at vurdere, om den undtagelsesvis kan foreslå yderligere tilførsler.
Desuden foretages der en regelmæssig bedømmelse af den passende karakter af tilførselssatsen (mindst hvert tredje år). Denne bedømmelse sikrer, at tilførselssatsen er tilstrækkelig i forhold til den faktiske risikoprofil for de udestående forpligtelser.
Hvis der er behov for yderligere tilførsler, er der indført procedurer til sikring af tilstrækkelig likviditet (overførsler mellem Den Fælles Hensættelsesfonds segmenter og anvendelse af likviditet i den centrale finansforvaltning), og at der er budgetmæssigt råderum (forpligtelses- og betalingsbevillinger).
Desuden blev der i 2020 oprettet et styringsudvalg for eventualforpligtelser i forbindelse med budgetgarantier, som hører ind under budgetkommissærens ansvarsområde. Den griber ind i spørgsmål vedrørende budgetgarantier og finansiel bistand, der skaber eventualforpligtelser for budgettet som følge af gennemførelsen af finansforordningens afsnit X, herunder de bestemmelser, der er fastsat i de interne regler for gennemførelsen af Unionens almindelige budget. Dette omfatter risikostyringsrammen, relevante fælles horisontale bestemmelser i standardaftalerne og integreret rapportering med henblik på at fastlægge virksomhedernes krav til bæredygtig forvaltning af eventualforpligtelser.
Ved Kommissionens afgørelse C (2020) 1896 af 25. marts 2020 om retningslinjer for forvaltning af aktiver i Den Fælles Hensættelsesfond blev de ansvarsområder og opgaver, der varetages af den finansielle forvalter af Den Fælles Hensættelsesfond, overdraget til generaldirektøren for Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG). Den Fælles Hensættelsesfond holdes adskilt fra de andre porteføljer, der forvaltes af GD BUDG. Fonden eksisterer ikke som en særskilt juridisk enhed.
Den Fælles Hensættelsesfond forvaltes ud fra retningslinjerne om forvaltning af aktiver. Formålet er at sikre den nødvendige likviditet til fuldt ud og hurtigt at dække alle påkrævede udgående pengestrømme, såsom træk på garantien, sikre kapitalbevarelse i fondens investeringshorisont med en høj grad af tillid.
For at nå det overordnede mål, der er beskrevet ovenfor, forvalter den finansielle forvalter af Den Fælles Hensættelsesfond aktiverne i overensstemmelse med tilsynsreglerne og principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning og i overensstemmelse med de regler og procedurer, der er fastsat af Kommissionens regnskabsfører. Der er udarbejdet skriftlige proceduremanualer vedrørende specifikke områder såsom likviditetsstyring, som anvendes af de relevante driftsenheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt.
Den Fælles Hensættelsesfonds portefølje sammensættes på en sådan måde, at der sikres en høj grad af spredning på relevante aktivklasser, geografiske områder, udstedere og løbetider med henblik på at styre udsving i porteføljeværdien.
I retningslinjerne for fondens kapitalforvaltning og risiko- og investeringsstrategier fastsættes bestemte lofter og restriktioner for at begrænse porteføljens kreditrisiko, som er begrænset til investment grade, med undtagelse af EU-medlemsstaternes eksponering.
Eftersom Banque de France er den eneste modpart for alle valutaforwards pr. 31. december 2021, er der indtil videre ikke foretaget nogen kreditforbedringer i form af f.eks. yderligere sikkerhedsstillelse, nettingaftaler eller garantier. Den maksimale eksponering for kreditrisikoen for valutaderivater med en positiv dagsværdi ved udgangen af regnskabsperioden svarer til den regnskabsmæssige værdi på balancen.
Gennemførelsen af EU-budgettet har i mange år været baseret på anvendelsen af programmer for finansielle instrumenter. Der gives yderligere oplysninger om de pågældende beløb i bemærkning 2.4.2.
Fælles for de fleste finansielle instrumenter er, at gennemførelsen uddelegeres til enten EIB-Gruppen (herunder EIF) eller andre finansielle institutioner på grundlag af en aftale mellem Kommissionen og den finansielle institution. De aftaler, som indgås med disse finansielle institutioner, indeholder strenge betingelser og forpligtelser for at sikre, at EU's midler er genstand for korrekt forvaltning og rapportering. Når et finansielt bidrag til et af instrumenterne er blevet aftalt, overføres midlerne til en særlig bankkonto åbnet af den finansielle institution i eget navn, men på Kommissionens vegne (dvs. en forvaltningskonto). Den finansielle institution kan afhængigt af det pågældende instrument anvende midlerne på denne forvaltningskonto til at yde lån, udstede gældsinstrumenter, investere i egenkapitalinstrumenter eller dække anmodninger om garantier. Indtægterne fra finansielle instrumenter skal som hovedregel betales tilbage til EU-budgettet.
Risikoen med hensyn til disse finansielle instrumenter har en øvre grænse, som er angivet i aftalegrundlaget, og denne er det budgetterede beløb, der er afsat til instrumentet. Eftersom Kommissionen ofte dækker "first loss"-tabet (første tranche af et tab), og da instrumenterne har til formål at finansiere mere risikable modtagere (som har svært ved at opnå finansiering fra kommercielle långivere), vil EU's budget sandsynligvis være udsat for visse tab.
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
|
USD
|
GBP
|
PLN
|
SEK
|
Andet
|
EUR
|
I alt
|
Finansielle aktiver
|
|
|
|
|
|
|
|
Finansielle aktiver til amortiseret kostpris*
|
63
|
18
|
—
|
—
|
7
|
88
|
176
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
|
|
|
|
|
|
|
der er ikkeafledte finansielle instrumenter
|
934
|
51
|
—
|
23
|
75
|
23 141
|
24 223
|
Afledte finansielle instrumenter
|
(646)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1 474
|
828
|
Tilgodehavender**
|
109
|
98
|
108
|
4
|
88
|
7 372
|
7 780
|
Kontanter og likvide midler
|
85
|
24
|
1 014
|
591
|
1 692
|
41 455
|
44 860
|
|
545
|
192
|
1 121
|
618
|
1 862
|
73 529
|
77 866
|
Finansielle forpligtelser
|
|
|
|
|
|
|
|
Finansiel garantiforpligtelse
|
(1 047)
|
(0)
|
(62)
|
(19)
|
(248)
|
(6 418)
|
(7 794)
|
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
(1)
|
—
|
—
|
—
|
(4)
|
—
|
(5)
|
|
(1 048)
|
(0)
|
(62)
|
(19)
|
(251)
|
(6 418)
|
(7 798)
|
I alt
|
(503)
|
192
|
1 059
|
599
|
1 611
|
67 111
|
70 068
|
*Undtagen lån ifm. RRF (NGEU) og finansiel bistand.
**Minus udskudte omkostninger.
Hvis euroen var blevet 10 % stærkere i forhold til andre valutaer, ville det have haft følgende virkning:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
|
USD
|
GBP
|
PLN
|
SEK
|
Økonomisk resultat
|
46
|
(17)
|
(96)
|
(54)
|
Hvis euroen var blevet 10 % svagere i forhold til disse valutaer, ville det have haft følgende virkning:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
|
USD
|
GBP
|
PLN
|
SEK
|
Økonomisk resultat
|
(56)
|
21
|
118
|
67
|
|
|
|
|
|
Finansielle aktiver og passiver er i øjeblikket kun i euro, således at EU ikke er udsat for nogen valutarisiko.
Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end euro indsættes på konti til egne indtægter i overensstemmelse med Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (som ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804). De omregnes til euro, når der er behov for dem i forbindelse med gennemførelsen af betalinger i euro. Procedurerne for forvaltningen af disse midler er omhandlet i ovennævnte forordning. I et begrænset antal tilfælde anvendes midlerne direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.
Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end euro, herunder i amerikanske dollar, britiske pund og schweiziske franc hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i disse valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres, og derfor er deres saldi ikke eksponeret for nogen valutarisiko.
Når der modtages diverse indtægter (bortset fra egne indtægter) i andre valutaer end euro, overføres beløbene enten til Kommissionens konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelsen af betalinger, eller de omregnes til euro og overføres til konti i euro. Der overføres midler til forskudskonti i andre valutaer end euro afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i de samme valutaer. Saldi på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.
Da alle bøder pålægges, betales eller inddækkes midlertidigt i euro, er der ingen valutarisiko, når de er placeret i BUFI-fonden.
Budgetgarantier stilles som regel med et maksimumloft angivet i EUR. Nogle underliggende transaktioner kan dog være denomineret i andre valutaer (USD eller andre lokale valutaer).
Den fælles hensættelsesfond anvender i øjeblikket både euro og amerikanske dollar. Valutarisikoen styres ved at indgå derivatkontrakter (valutaterminskontrakter) og således kurssikre markedsværdien af investeringsporteføljen i amerikanske dollar. Grænsen for maksimal udækket eksponering for valutarisiko er fastsat til 1 % af porteføljens samlede værdi, inden for benchmarket og årlige strategiske fordelinger. Stigninger eller fald i markedsværdien af investeringer i amerikanske dollar over eller under grænsen på 1 % vil således udløse en udligningshandel (en ny terminskontrakt i samme eller modsat retning), som tilpasser eller ændrer den afdækkede position.
De lån, der ved subrogation overføres til EU som følge af træk på garantifonden, efter en lånemodtagers misligholdelse — se bemærkning 2.4.1.2 — tilbagebetales i deres oprindelige valuta og eksponerer derfor EU for en valutarisiko. Hvad angår subrogerede lån, er der ingen risikodækning med hensyn til kursændringer i udenlandsk valuta (hedging) pga. usikkerheden vedrørende tilbagebetaling af lånene.
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2020
|
|
USD
|
GBP
|
DKK
|
SEK
|
EUR
|
Andet
|
I alt
|
Finansielle aktiver
|
|
|
|
|
|
|
|
Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
593
|
42
|
15
|
14
|
18 904
|
20
|
19 587
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
(417)
|
—
|
—
|
—
|
616
|
—
|
199
|
Lån*
|
21
|
40
|
—
|
—
|
46
|
9
|
116
|
Tilgodehavender og inddrivelige beløb
|
22
|
1 208
|
116
|
176
|
72 233
|
738
|
74 493
|
Kontanter og likvide midler
|
115
|
64
|
178
|
367
|
14 429
|
1 589
|
16 742
|
|
334
|
1 353
|
310
|
557
|
106 228
|
2 356
|
111 137
|
Finansielle forpligtelser
|
|
|
|
|
|
|
|
Finansielle forpligtelser til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
—
|
—
|
—
|
—
|
(1)
|
(4)
|
(4)
|
Betalingsforpligtelser
|
(3)
|
(0)
|
(19)
|
(1)
|
(32 366)
|
(19)
|
(32 408)
|
|
(3)
|
(0)
|
(19)
|
(1)
|
(32 367)
|
(22)
|
(32 412)
|
I alt
|
331
|
1 353
|
291
|
556
|
73 861
|
2 333
|
78 725
|
*Undtagen back-to-back-lån i forbindelse med finansiel bistand.
Hvis euroen var blevet 10 % stærkere i forhold til andre valutaer, ville det have haft følgende virkning:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2020
|
|
USD
|
GBP
|
DKK
|
SEK
|
Økonomisk resultat
|
(13)
|
(119)
|
(27)
|
(49)
|
Nettoaktiver
|
(17)
|
(4)
|
(1)
|
(1)
|
Hvis euroen var blevet 10 % svagere i forhold til disse valutaer, ville det have haft følgende virkning:
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
2020
|
|
USD
|
GBP
|
DKK
|
SEK
|
Økonomisk resultat
|
16
|
146
|
33
|
60
|
Nettoaktiver
|
21
|
5
|
2
|
2
|
Følgende tabel viser rentefølsomheden for gældsinstrumenter ved en renteændring på +/– 100 basispoint (1 %).
|
|
Mio. EUR
|
|
Stigning (+)/fald (–) i basispoint
|
Økonomisk resultat
|
2021: Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
+100
|
(622)
|
|
-100
|
660
|
2020: Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje
|
+100
|
(479)
|
|
-100
|
513
|
Følsomheden over for ændringer i renten for en given portefølje af pengemarkedsinstrumenter og obligationer stiger i takt med løbetiden. Nedenfor redegøres for løbetiden for de vigtigste aktivporteføljer, som forvaltes af Kommissionen.
EU har på grund af låntagnings- og långivningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver. For så vidt angår instrumenter for finansiel bistand, undtagen NGEU, er der imidlertid ingen renterisiko, eftersom låntagning opvejes af de tilsvarende udlån med samme vilkår (back-to-back-transaktioner).
NGEU-instrumentet anvender ikke en ren back-to-back-tilgang, og renterisikoen skal derfor dækkes gennem gennemførelse af procedurer og mekanismer, der mindsker renterisikoen. Det underliggende princip bag NGEU's diversificerede finansieringsstrategi er at fordele omkostningerne ved finansiering og alle andre NGEU-relaterede omkostninger til støttemodtagere (for lån) og til EU-budgettet (for ikketilbagebetalingspligtig støtte) på en gennemsigtig måde. NGEU-programmet er baseret på principperne om fuld omkostningsdækning og virksomhed uden fortjeneste. Derfor videregiver EU den finansiering, den får på markedet på den mest omkostningseffektive og retfærdige måde baseret på daglige renteberegninger. Dette sikrer, at medlemsstaterne afholder alle omkostninger i forbindelse med Unionens lån.
NGEU råder over likvide midler til at opretholde en sikkerhedsbuffer som led i en diversificeret finansieringsstrategi, samtidig med at der undgås for store saldi. NGEU har sin kassebeholdning i Den Europæiske Centralbank. På grundlag af en gensidig aftale betales negative renter af den overskydende kassebeholdning på over 20 mia. EUR med ECB's indlånsfacilitetsrente, som var på -0,5 % i 2021. NGEU har sin kassebeholdning i Den Europæiske Centralbank.
Bortset fra lån i forbindelse med NGEU-programmet låner Kommissionen ikke midler til at finansiere sine driftsudgifter. Ud over renterisikoen på NGEU beregnes renter for saldi på de forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor iværksat foranstaltninger, der skal sikre, at renteafkastet (positive eller negative) af dens bankkonti regelmæssigt afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger.
De konti, som er åbnet hos medlemsstaternes finansforvaltninger til indbetaling af egne indtægter, er ikkerentebærende og gebyrfri. Konti hos nationale centralbanker (egne indtægter og andre indtægter) kan forrentes med de officielle satser, som de enkelte institutioner anvender. I betragtning af det nuværende negative rentemiljø kan kursen for nogle af disse konti i øjeblikket være negativ. Der er indført likviditetsstyring for at begrænse saldi på disse konti, og passende lofter overholdes i henhold til bankernes betingelser. Kontiene til egne indtægter beskyttes mod eventuelle følger af negative renter, jf. Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 som ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2016/804.
For dag-til-dag indskud hos forretningsbanker beregnes renten dagligt. Den er baseret på variable markedsrenter, hvorpå der anvendes en kontraktlig margen (positiv eller negativ). Bankernes satser er normalt sat til nul som minimum for driftssaldi op til et bestemt loft.
Foreløbigt indkasserede bøder investeres i en portefølje af pengemarkedsinstrumenter og langfristede obligationer, der har en samlet gennemsnitlig løbetid på 1,75 år.
Midlerne i den fælles hensættelsesfond investeres i en portefølje af pengemarkedsinstrumenter og langfristede obligationer, der har en samlet gennemsnitlig løbetid på 3,10 år.
EKSF under afvikling
Beløb vedrørende EKSF under afvikling investeres i en portefølje af pengemarkedsinstrumenter og langfristede obligationer, der har en samlet gennemsnitlig løbetid på 3,24 år.
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
Finansielle aktiver
|
|
Lån
|
163 568
|
Kontanter og likvide midler
|
44 860
|
Kommercielle tilgodehavender*
|
7 780
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er gældsinstrumenter
|
19 326
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen, der er afledte finansielle instrumenter
|
828
|
Stillede garantier
|
|
Finansielle garantikontrakter
|
55 267
|
I alt pr. 31.12.2021
|
291 628
|
*minus udskudte omkostninger
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2021
|
|
Fase 1
|
Fase 2
|
Fase 3
|
POCI
|
I alt
|
|
|
|
|
|
|
Kreditvurdering
|
|
|
|
|
|
Premium og high grade
|
10 379
|
—
|
—
|
—
|
10 379
|
Upper medium grade
|
58 991
|
—
|
—
|
—
|
58 991
|
Lower medium grade
|
79 672
|
—
|
—
|
—
|
79 672
|
Non-investment grade (inkl. misligholdelse)
|
8 819
|
5 965
|
29
|
48
|
14 860
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi
|
157 861
|
5 965
|
29
|
48
|
163 903
|
Minus hensættelse til tab
|
(10)
|
(299)
|
(26)
|
—
|
(336)
|
Regnskabsmæssig nettoværdi
|
157 851
|
5 665
|
3
|
48
|
163 568
|
De fire risikokategorier, der er nævnt ovenfor, er i princippet baseret på de kategorier, som anvendes af eksterne kreditvurderingsbureauer og svarer til:
·Prime og high grade: Moody P-1, Aaa — Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA — AA -; Fitch F1+, F1, AAA — AA- og tilsvarende
·Upper medium grade: Moody P-2, A1 — A3; S&P A-2, A+ — A-; Fitch F2, A+ — A- og tilsvarende
·Lower medium grade: Moody P-3, Baa1 — Baa3, S&P A-3, BBB+ — BBB-; Fitch F-3, BBBB+ — BBB- og tilsvarende
·Non-investment grade: Moody not prime, Ba1 — C; S&P B, C, BB+ — D; Fitch B, C, BB+ — D og tilsvarende.
·EU anvender disse eksterne bureauers ratingkategorier som referencer for navnlig finansielle instrumenter og forretningsbanker, men kan, efter at have foretaget sin egen analyse af individuelle sager, fastholde beløb i en af ovenstående risikokategorier, uanset om et eller flere af kreditvurderingsbureauerne måtte have nedjusteret den pågældende modpart.
De beløb, der er anført under lån og kategoriseret som "non-investment grade", vedrører primært lån i forbindelse med finansiel bistand, som Kommissionen yder partnerlande i finansielle vanskeligheder. Alle lån til medlemsstater er i fase 1. POCI-lånene er de subrogerede lån fra EFSI- og ELM-programmet.
Eksponeringen over for kreditrisikoen styres ved at indhente garantier, når det drejer sig om Euratom-lån (se bemærkning 2.4.1.1).
Lån ydet til medlemsstaterne under SURE-instrumentet understøttes af en ordning med frivillige garantier fra medlemsstaterne på 25 % af det maksimale beløb for den pågældende finansielle bistand.
I tilfælde af, at debitorerne misligholder deres forpligtelser, og for at dække afdrag og renter kan Kommissionen hente aktiverne i Den Fælles Hensættelsesfond (for MFA-lån og Euratom-lån til tredjelande) og anmode medlemsstaterne om at overholde lofterne over egne indtægter (se bemærkning 6.6).
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Fase 1
|
Fase 2
|
Fase 3
|
POCI
|
I alt
|
|
|
|
|
|
|
Hensættelse til tab pr. 1.1.2021
|
49
|
6
|
19
|
—
|
73
|
Overførsel til fase 1
|
0
|
—
|
—
|
—
|
0
|
Overførsel til fase 2
|
(41)
|
41
|
—
|
—
|
—
|
Overførsel til fase 3
|
(0)
|
(1)
|
1
|
—
|
(0)
|
Nye lån
|
4
|
69
|
0
|
—
|
73
|
Ophør af indregninger — tilbagebetalinger
|
(0)
|
(0)
|
(0)
|
—
|
(0)
|
Ophør af indregninger — afskrivninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
Eftermåling af hensættelse til tab
|
(1)
|
185
|
6
|
—
|
189
|
Andet
|
(0)
|
—
|
0
|
—
|
(0)
|
Hensættelse til tab pr. 31.12.2021
|
10
|
299
|
26
|
—
|
336
|
Som nævnt i de væsentlige regnskabspolitikker afhænger hensættelsen til værdiforringelse til de finansielle aktiver til amortiseret kostpris, bortset fra tilgodehavender, af det trin, hvorpå et finansielt aktiv klassificeres.
Tilførslen til trin afhænger primært af modpartens kreditvurdering. Den trinvise fremgangsmåde bygger på en relativ vurdering af kreditrisikoen, dvs. at EU kan have forskellige lån med samme modpart på forskellige trin, afhængigt af modpartens kreditrisiko ved optagelse. EU, der har en unik institutionel status, låner penge til sine medlemsstater eller til stater i vanskeligheder. EU foretager derfor også en kvalitativ vurdering af kreditrisikoen baseret på overvågning af den økonomiske situation for låntagere i vanskeligheder.
Lån til modparter med kreditvurderinger i investment grade-kategorien (dvs. mellem AAA (Aaa) og BBB- (Baa3) på S&P's eller Fitch' (Moodys) ratingskala eller en tilsvarende ekstern eller inter rating) på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, anses for at være lån med lav kreditrisiko, og haves således på trin 1, undtagen hvis de er forfaldne i mere end 30 dage (se trin 2). Desuden klassificeres alle lån, for hvilke der ikke er sket en væsentlig stigning i kreditrisikoen, som defineret nedenfor, til trin 1. Med hensyn til de finansielle aktiver på trin 1 måles hensættelsen til værdiforringelse til et beløb svarende til de forventede kredittab over 12 måneder.
Trin 2 — væsentlig stigning i kreditrisiko
Med henblik på at afgøre, om der er sket en væsentlig stigning i kreditrisikoen siden indgåelsen, og således om overførsel til trin 2 finder anvendelse, anvender EU en kombination af kvantitative og kvalitative vurderinger.
Alle lån, for hvilke betalingsfristen for de aftalte betalinger er overskredet med mellem 31 og 90 dage, overføres til trin 2.
Hvad angår modparter med kreditvurderinger på mellem AAA (Aaa) og BB- (Ba3) ved første indregning: Medmindre den laveste risiko (ovenfor i trin 1) finder anvendelse, anses forringelsen for væsentlig, hvis forskellen mellem kreditvurderingen ved kreditoptagelse og på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er lig med eller højere end tre niveauer.
Hvad angår modparter med kreditvurderinger på B+ (B1) eller B (B2) ved første indregning: Forringelsen anses for at være væsentlig, hvis forskellen mellem den oprindelige rating og den nuværende rating er lig med eller højere end to niveauer.
Hvad angår modparter med kreditvurderinger på B- (B3) eller lavere (på range CCC/Caa): Forringelsen anses for at være væsentlig, hvis forskellen mellem den oprindelige rating og den nuværende rating på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er lig med eller højere end et niveau.
Lån, der er ydet før overgangen til den reviderede EU-regnskabsregel 11 (dvs. den 1. januar 2021), for hvilke man ikke kan få adgang til oplysninger om kreditrisiko ved første indregning uden urimelig udgift eller indsats, klassificeres i trin 2.
Med hensyn til lån på trin 2 måles hensættelsen til værdiforringelse til et beløb svarende til de forventede kredittab over hele løbetiden.
Trin 3 — Værdiforringede lån
Lån klassificeres på trin 3, når de har været i restance i over 90 dage, eller når en eller flere begivenheder indtræffer efter ydelse af lånet, som har en skadelig indvirkning på det pågældende finansielle aktivs skønnede fremtidige pengestrømme. F.eks. klassificeres et lån på trin 3, hvis:
·der er stigende sandsynlighed for låntagers konkurs eller anden økonomisk omstrukturering
·låntager har ratingklasse D fra et eksternt kreditvurderingsinstitut, og
·låntager misligholder sine finansielle forpligtelser over for EU, eller i forbindelse med lån til finansiel bistand, hvis låntager misligholder sine forpligtelser over for andre internationale organisationer, der finansierer programmet.
Med hensyn til lån på trin 3 måles hensættelsen til værdiforringelse til et beløb svarende til de forventede kredittab over hele løbetiden.
Erhvervede eller oprindeligt værdiforringede aktiver ("POCI-aktiver")
EU har også "erhvervede eller oprindeligt værdiforringede lån" ("POCI-lån"). Disse er misligholdte garanterede lån, hvor Kommissionen har betalt gennemførelsespartneren for et træk på garantien. For disse lån er alle rettigheder blevet subrogeret til EU. EU indregner dem på sin balance til dagsværdi ved første indregning. EU klassificerer dem som POCI-lån og beregner en hensættelse til værdiforringelse baseret på et livslangt forventet kredittab. I henhold til aftalerne mellem EU og gennemførelsespartnere gennemføres inddrivelsesprocedurer på EU's vegne med henblik på at inddrive skyldige beløb.
Måling af forventede kredittab er et sandsynlighedsvægtet skøn over forskellen mellem de kontraktlige pengestrømme og de forventede pengestrømme. EU anvender følgende kreditrisikoparametre til dette skøn:
·Sandsynlighed for misligholdelse (PD)
·Tab i tilfælde af misligholdelse (LGD) og
·Eksponering givet misligholdelse (EAD).
PD er en procentdel og angiver sandsynligheden for, at en modpart misligholder sine finansielle forpligtelser, enten over de kommende 12 måneder (anvendes på det "forventede kredittab over 12 måneder") eller over obligationens restløbetid (anvendes på det "livslange forventede kredittab").
LGD er en procentdel, der viser det forventede kontantunderskud, dvs. den del af eksponeringen, der forventes at gå tabt som følge af misligholdelse med indregning af inddrivelser og sikkerhed. For at anslå tab i tilfælde af misligholdelse på statsengagementer indregner EU sin de facto-foretrukne kreditorstatus
EAD er den udestående eksponering (beløb) på tidspunktet for misligholdelse.
De skønnede pengestrømme i det finansielle aktivs forventede løbetid diskonteres til den effektive rentesats.
EU tager rimelige og berettigede fremadrettede oplysninger, som man kan få adgang til uden urimelig udgift eller indsats, i betragtning og tilpasser modelparametrene om nødvendigt.
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
|
|
Kreditvurdering
|
|
Premium og high grade
|
40 716
|
Upper medium grade
|
3 650
|
Lower medium grade
|
306
|
Non-investment grade
|
189
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi
|
44 860
|
Minus hensættelse til tab
|
—
|
Regnskabsmæssig nettoværdi
|
44 860
|
Kontanter og likvide midler, som er anført i tabellen ovenfor, vedrører primært kassebeholdningen, der forvaltes af Kommissionens finansforvaltning. De fleste af Kommissionens likvide midler holdes i overensstemmelse med Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (som ændret ved Rådets forordning 804/2016) om egne indtægter på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag til egne indtægter (hovedsaglig BNI, moms og traditionelle egne indtægter). Alle disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasser eller nationale centralbanker. Disse institutioner udgør den laveste kreditrisiko/modpartsrisiko for Kommissionen, da risikoen for eksponering ligger hos medlemsstaterne. Det gælder for den del af Kommissionens likvide midler, der står på konti i forretningsbanker, at de med henblik på gennemførelse af betalinger krediteres på grundlag af "just-in-time"-princippet, og at denne kreditering forvaltes automatisk af Kommissionens likviditetsstyringssystem. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige gennemførte betalinger, der foretages over kontiene. Som følge heraf er de samlede beløb på disse konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (samlet mindre end 54 mio. EUR i gennemsnit fordelt på ca. 25 konti), således at det sikres, at Kommissionens risiko for eksponering er begrænset. Disse beløb skal ses i forhold til de daglige samlede likviditetssaldi, der i 2021 svingede mellem 1 mia. EUR og 38 mia. EUR, og i forhold til de samlede betalinger fra Kommissionens bankkonti i 2021, som beløb sig til over 170 mia. EUR.
Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbanker for yderligere at mindske modpartsrisikoen for Kommissionen:
·Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at få adgang til udbudsproceduren kræves en langfristet kreditvurdering på mindst S&P A- eller tilsvarende. Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau,
·Kreditvurderingen for de forretningsbanker, hvor Kommissionen har konti, gennemgås, og
·I delegationer uden for EU holdes forskudskonti hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Kravene til kreditvurdering afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellige fra det ene land til det andet. For at begrænse risikoen for eksponering holdes saldiene på disse konti på det lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.
Långivnings- og låntagningsinstrumenter for finansiel bistand har generelt ikke nogen udestående kontantbeholdninger som følge af det underliggende back-to-back-princip om lån til finansiel bistand. Med gennemførelsen af den diversificerede finansieringsstrategi i forbindelse med NGEU-instrumentet har NGEU kontantbeholdninger med det formål at sikre, at indeståender på NGEU-bankkontoen, er tilstrækkelige til at dække alle kommende udbetalinger og til at opretholde en sikkerhedsbaseret buffer, samtidig med at der undgås for store saldi. Kontanter er indsat på en bankkonto i Den Europæiske Centralbank, hvorved kreditrisikoen er meget lav.
De banker, hvor indlånene af foreløbigt indkasserede bøder før 2010 er placeret, udvælges efter en udbudsprocedure i overensstemmelse med risikostyringspolitikken, hvori der fastsættes krav til kreditvurdering og de beløb, der kan indsættes proportionalt med modpartens kapital.
For forretningsbanker, der specifikt udvælges til placering af foreløbigt indkasserede bøder, kræves der også som hovedregel en langfristet kreditvurdering på mindst A- (S&P eller tilsvarende) hos to kreditvurderingsbureauer. Der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes. Desuden er det beløb, der indsættes i hver bank, begrænset til en bestemt procentdel af dens egenkapital, som varierer afhængigt af den enkelte institutions vurderingsniveau. Ved beregningen af disse grænser tages der også hensyn til beløbet for udestående garantier, som samme institution har udstedt til Kommissionen. Det kontrolleres jævnligt, at udestående indlån overholder de gældende politiske krav.
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2021
|
|
Ikke forfaldne
|
Forfaldne
|
Forfaldne
|
Forfaldne
|
Forfaldne
|
I alt
|
|
|
0-30 dage
|
31-90 dage
|
91 dage til 1 år
|
> 1 år
|
|
Regnskabsmæssig bruttoværdi
|
2 785
|
15
|
9
|
578
|
1 453
|
4 840
|
Minus hensættelse til tab
|
(2)
|
(1)
|
(4)
|
(18)
|
(147)
|
(173)
|
Regnskabsmæssig nettoværdi
|
2 783
|
14
|
5
|
560
|
1 305
|
4 667
|
Beløbene, der fremgår af denne tabel, omfatter ikke udskudte omkostninger og den finansielle garantikontrakt på modtagersiden målt til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen (se bemærkning 2.6.2), da de ikke er omfattet af kravene til værdiforringelse.
Den 10. juli 2020 og den 8. juli 2021 besluttede Kommissionen at ændre sine interne bestemmelser om inddrivelse af tilgodehavender for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien for Kommissionens debitorer. Afgørelsen forlængede midlertidigt fristerne for betaling af ny gæld og gav mulighed for at forlænge betalingsfristerne for den gæld, der var udestående.
Den vægtede gennemsnitlige kreditvurdering af den fælles hensættelsesfonds portefølje er – A (S&P eller tilsvarende).
Med hensyn til investeringer i statsobligationer foretaget med foreløbigt indkasserede bøder, der er pålagt fra og med 2010, påtager Kommissionen sig eksponeringen for kreditrisikoen. Den højeste risikokoncentration vedrører Spanien, som tegner sig for 10 % af porteføljen. De fem største eksponeringer (Spanien, Frankrig, Italien, Tyskland og Nederlandene) tegner sig samlet for 30 % af investeringsporteføljen. Porteføljens vægtede gennemsnitlige kreditvurdering er A (S&P eller tilsvarende).
Den risikostyringspolitik, der anvendes for accept af sådanne garantier, sikrer en høj kreditkvalitet for Kommissionen. Politikken omfatter definitionen af en maksimal krediteksponering over for en bestemt enhed i den finansielle sektor på grundlag af dens kreditvurdering og størrelsen af enhedens kapital som opført i dens årsregnskab udarbejdet i henhold til IFRS. Det kontrolleres jævnligt, at de udestående garantier overholder de gældende politiske krav.
I retningslinjerne for fondens kapitalforvaltning og risiko- og investeringsstrategier fastsættes bestemte lofter og restriktioner for at begrænse porteføljens kreditrisiko, som er begrænset til investment grade, med undtagelse af EU-medlemsstaternes eksponering. Porteføljens vægtede gennemsnitlige kreditvurdering er BBB+ (S&P eller tilsvarende).
De afledte aktiver vedrører hovedsagelig garantierne for aktieporteføljer og for valutaterminskontrakter. Derfor er kreditrisikoen begrænset til modpartsrisiko. Garantien i forbindelse med porteføljer af egenkapitalinvesteringer vil blive afviklet med EU's gennemførelsespartner, EIB-Gruppen, der har en AAA-vurdering. Eftersom Banque de France er den eneste modpart for alle valutaforwards pr. 31. december 2021, er der indtil videre ikke foretaget nogen kreditforbedringer i form af f.eks. yderligere sikkerhedsstillelse, nettingaftaler eller garantier.
|
|
|
Mio. EUR
|
|
31.12.2021
|
|
Fase 1
|
Fase 2
|
I alt
|
Langfristet kreditvurdering
|
|
|
|
Prime og high grade
|
0
|
1
|
1
|
Øverste mellem
|
2
|
—
|
2
|
Nederste mellem
|
219
|
—
|
219
|
Non-investment grade
|
3 964
|
51 079
|
55 043
|
Forvaltet kollektivt/ikke vurderet
|
2
|
—
|
2
|
I alt
|
4 187
|
51 080
|
55 267
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Fase 1
|
Fase 2
|
I alt
|
|
|
|
|
Hensættelse til tab pr. 1.1.2021
|
859
|
5 143
|
6 002
|
Overførsel til fase 2
|
(494)
|
494
|
0
|
Overførsel til fase 1
|
—
|
—
|
—
|
Tilgange
|
8
|
623
|
630
|
Frigivelse af garantier
|
(0)
|
(0)
|
(0)
|
Eftermåling
|
112
|
789
|
900
|
Hensættelse til tab pr. 31.12.2021
|
485
|
7 048
|
7 533
|
Regnskabsmæssig værdi af finansiel garantiforpligtelse pr. 31.12.2021
|
610
|
7 183
|
7 794
|
*
Overførsler fra og til trin 1 eller trin 2 måles ved åbningsbalancen for hensættelsen til værdiforringelse, mens ændringerne i det beløb, der opstår som følge af ændringen af trinnet (dvs. måling over 12 måneder eller af det livslange forventede kredittab), er en del af eftermålingen.
Den centrale risikoindikator for tildeling af finansielle garantikontrakter i trin er kreditvurderingen af den garanterede gæld. Ved den trinvise fremgangsmåde sammenlignes kreditvurderingen ved optagelse med kreditvurderingen på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen. I forbindelse med porteføljegarantier tages den garanterede porteføljes vægtede gennemsnitlige kreditvurdering i betragtning.
Finansielle garantikontrakter med kreditvurderinger i investment grade-kategorien (dvs. mellem AAA (Aaa) og BBB- (Baa3) på S&P's eller Fitch' (Moodys) ratingskala eller en tilsvarende ekstern eller inter rating) på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, anses for at have lav kreditrisiko uafhængigt af den første kreditvurdering og haves på trin 1. Desuden klassificeres alle finansielle garantikontrakter, for hvilke der ikke er sket en væsentlig stigning i kreditrisikoen, som defineret nedenfor, til trin 1. Med hensyn til finansielle garantikontrakter på trin 1 måles hensættelsen til værdiforringelse til et beløb svarende til de forventede kredittab over 12 måneder.
Trin 2 — væsentlig stigning i kreditrisiko
Forringelsen af kreditvurderingen nedenfor anses for væsentlig og fører til en omklassificering af en finansiel garantikontrakt til trin 2:
·for garantier med en kreditvurdering på mellem AAA (Aa1) og BB- (Ba3) på S&P's eller Fitch' (Moodys) ratingskala eller en tilsvarende ekstern eller intern rating ved første indregning anses en forværring af rating som væsentlig, hvis forskellen mellem den første rating og rating på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er lig med eller højere end tre niveauer for garantier vedrørende et enkelt gældsinstrument eller to niveauer for garantier vedrørende en gældsportefølje
·for garantier med en kreditvurdering på mellem B+ (B1) eller B (B2) ved første indregning anses en forværring af rating som væsentlig, hvis forskellen mellem den første rating og rating på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er lig med eller højere end to niveauer for garantier vedrørende et enkelt gældsinstrument eller et niveau for garantier vedrørende en gældsportefølje og
·for garantier med en kreditvurdering på mellem B- (B3) eller derunder ved første indregning anses en forværring af rating som væsentlig, hvis forskellen mellem den første rating og rating på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen er lig med eller højere end et niveau (enkelt gældsinstrument og portefølje).
Hvis der ikke foreligger oplysninger om kreditvurderingen, men der er foretaget et estimat af de forventede årlige anmodninger ved første indregning, anses det faktiske antal anmodninger i forhold til den første plan også for at være en rimelig risikoindikator for vurderingen af væsentlig stigning i kreditrisikoen.
Ud over ovennævnte kriterier kan EU foretage en kvalitativ vurdering af væsentlig stigning i kreditrisikoen på grundlag af yderligere, rimelige og berettigede oplysninger.
Finansielle garantier, der er ydet før overgangen til den reviderede EU-regnskabsregel 11 (dvs. før den 1. januar 2021), for hvilke man ikke kan få adgang til oplysninger om kreditrisiko ved første indregning uden urimelig udgift eller indsats, klassificeres i trin 2.
Med hensyn til finansielle garantikontrakter på trin 2 måles hensættelsen til værdiforringelse til et beløb svarende til de forventede kredittab over hele løbetiden.
Klassificering i trin 3 og POCI gælder ikke for finansielle garantikontrakter.
Unionen er hovedsagelig eksponeret for kreditrisiko via de transaktioner, den garanterer. Når kreditkvaliteten af de underliggende transaktioner forringes, bliver misligholdelsesbegivenheder mere sandsynlige og dermed også træk på EU-garantier.
For at overvåge og forvalte denne risiko baserer Kommissionen sig på en kreditrisikomodel til vurdering af potentielle tab ved bl.a. at anvende input fra gennemførelsespartnerne. Resultaterne af disse modeller fortolkes og kombineres med en ekspertvurdering for at udlede en risikovurdering, der er i overensstemmelse med transaktionens indhold og de relevante økonomiske omstændigheder.
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2020
|
|
I alt
|
Hverken forfaldne eller værdiforringede
|
Forfaldne, men ikke værdiforringede
|
|
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
Lån
|
93 309
|
93 308
|
0
|
—
|
—
|
Tilgodehavender og inddrivelige beløb
|
74 493
|
59 702
|
505
|
14 030
|
257
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
199
|
199
|
—
|
—
|
—
|
I alt pr. 31.12.2020
|
168 001
|
153 209
|
505
|
14 030
|
257
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2020
|
|
AFS*
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen**
|
Lån
|
Tilgodehavender og inddrivelige beløb
|
Kontanter
|
I alt
|
Modparter med ekstern kreditvurdering
|
|
|
|
|
|
|
Prime og high grade
|
9 005
|
199
|
2 040
|
52 817
|
13 896
|
77 956
|
Upper medium grade
|
3 415
|
—
|
35 040
|
1 535
|
1 011
|
41 001
|
Lower medium grade
|
2 133
|
—
|
48 139
|
1 886
|
1 651
|
53 809
|
Non-investment grade
|
310
|
—
|
7 964
|
142
|
165
|
8 580
|
|
14 862
|
199
|
93 182
|
56 380
|
16 723
|
181 347
|
Modparter uden ekstern kreditvurdering
|
|
|
|
|
|
|
Debitorer uden fortilfælde af misligholdelse
|
—
|
—
|
126
|
3 318
|
19
|
3 463
|
Debitorer med fortilfælde af misligholdelse
|
—
|
—
|
—
|
4
|
—
|
4
|
|
—
|
—
|
126
|
3 322
|
19
|
3 466
|
I alt
|
14 862
|
199
|
93 309
|
59 702
|
16 742
|
184 814
|
*
Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (bortset fra investeringer i pengemarkedsfonde og egenkapitalinstrumenter).
**
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen.
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2021
|
|
Ikkediskonterede kontraktlige pengestrømme
|
Regnskabsmæssig værdi
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
|
Lån
|
(23 769)
|
(45 030)
|
(180 660)
|
(249 459)
|
(236 720)
|
Betalingsforpligtelser
|
(46 372)
|
—
|
—
|
(46 372)
|
(46 372)
|
Andet
|
(218)
|
(830)
|
(890)
|
(1 938)
|
(1 605)
|
I alt pr. 31.12.2021
|
(70 358)
|
(45 860)
|
(181 550)
|
(297 769)
|
(284 697)
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2021
|
|
Ikkediskonterede kontraktlige pengestrømme
|
Regnskabsmæssig værdi
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
|
Derivater — betalingssiden
|
(646)
|
(5)
|
—
|
(651)
|
|
Derivater — modtagersiden
|
648
|
—
|
—
|
648
|
|
Nettopengestrømme pr. 31.12.2021
|
2
|
(5)
|
—
|
(3)
|
(3)
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2021
|
|
Det maksimale beløb for sikkerhedsstillelse
|
Regnskabsmæssig værdi
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
|
Finansielle garantikontrakter
|
(55 381)
|
(878)
|
(1)
|
(56 259)
|
(7 794)
|
I alt pr. 31.12.2021
|
(55 381)
|
(878)
|
(1)
|
(56 259)
|
(7 794)
|
Den første anvendelse af tilbagebetalingen af lån med henblik på finansiel bistand er hurtig indsamling af den pågældende finansielle bistand og tilbagebetalinger af NGEU-lån. Der er imidlertid yderligere sikkerhedsforanstaltninger, der kan træffes i tilfælde af låntagernes misligholdelse eller forsinkede betaling.
For så vidt angår MFA- og Euratom-lån til tredjelande stiller Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland for segmentet i Den Fælles Hensættelsesfond en likviditetsreserve til rådighed. Garantifondens disponible midler vil derfor først blive anvendt til at tilbagebetale den tilknyttede låntagning (men først efter første anvendelse af tredjepartsgarantier for Euratom — se bemærkning 6.4). Hvis de disponible midler på et hvilket som helst tidspunkt skulle vise sig at være utilstrækkelige til at dække de faktiske tab, vil Kommissionen aktivere foranstaltninger til at tilvejebringe yderligere ressourcer (f.eks. midlertidig anvendelse af Kommissionens likviditetsstyring, anvendelse af midlertidige overførsler og/eller afholdelse af yderligere udgifter over EU-budgettet).
For så vidt angår NGEU kan Kommissionen også anvende aktiv likviditetsstyring og kortfristede lån med henblik på betaling af afdrag og renter til EU, mens Kommissionen, hvad angår SURE, kan forny de tilknyttede lån, der er optaget på Unionens vegne.
For så vidt angår alle lån i forbindelse med finansiel bistand og NGEU-lån kan Kommissionen indkræve indtægter op til den disponible margen for egne indtægter med henblik på betaling af afdrag og renter til EU. I henhold til lovgivningen om egne indtægter er loftet for betalinger af egne indtægter til dækning af de årlige betalingsbevillinger fastsat til 1,40 % af medlemsstaternes BNI, plus en yderligere midlertidig stigning på 0,6 % for NGEU. Budgettet for 2021 omfattede samlede egne indtægter til finansiering af udgifter på 1,12 % af BNI. Det betyder, at der pr. 31. december 2021 var en rådighedsmargen på 0,88 % til dækning af disse forpligtelser. I den forbindelse er EU berettiget til at kræve, at medlemsstaterne sikrer opfyldelsen af EU's retlige forpligtelse over for långiverne.
Endelig understøttes lån ydet til medlemsstaterne under SURE-instrumentet af en ordning med frivillige garantier fra medlemsstaterne på 25 % af det maksimale beløb for den pågældende finansielle bistand. Inden Kommissionen trækker på garantier fra medlemsstaterne, forventes den at undersøge mulighederne for at udnytte den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter for betalingsbevillinger, i det omfang, som Kommissionen anser dette for bæredygtigt, idet der bl.a. tages hensyn til Unionens samlede eventualforpligtelser og holdbarheden af Unionens almindelige budget. En sådan undersøgelse berører ikke de stillede garantiers egenskab af at være uigenkaldelige, ubetingede og på anfordring.
Likviditetstransaktioner
EU's budgetprincipper sikrer, at den samlede likviditet for et givet år altid er tilstrækkelig til at gennemføre alle betalinger. De samlede bidrag fra medlemsstaterne er sammen med diverse indtægter lig med de samlede betalingsbevillinger for budgetåret. Medlemsstaternes bidrag modtages imidlertid i 12 månedlige rater i løbet af året og er baseret på det vedtagne budget, mens betalingerne afhænger af de operationelle behov. I overensstemmelse med Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (om metoderne og procedurerne for overdragelse af egne indtægter som ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804) er medlemsstaternes bidrag vedrørende ændringsbudgetter godkendt i en given måned (n) først til rådighed den første arbejdsdag i måned n+1 (hvis de godkendes før den 16. i den givne måned) eller den første arbejdsdag i måned n+2 (hvis de godkendes den 16. eller senere i den givne måned), mens de dertil knyttede betalingsbevillinger er til rådighed med det samme.
For at sikre, at den disponible likviditet altid kan dække de betalinger, der skal gennemføres i en bestemt måned, er der indført procedurer for regelmæssig udarbejdelse af likviditetsprognoser, og om nødvendigt kan egne indtægter eller supplerende midler op til en vis grænse og på visse betingelser indkræves fra medlemsstaterne på forhånd, jf. Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 som ændret ved Rådets forordning (EU, Euratom) 2016/804. Operationelle behov og de senere års samlede budgetmæssige begrænsninger har resulteret i et behov for øget overvågning af betalingsrytmen hen over året. Hvad angår Kommissionens likviditetstransaktioner fra dag til dag, sikrer automatiske likviditetsstyringsredskaber i tillæg til ovennævnte, at der fra dag til dag er tilstrækkelige midler på hver af Kommissionens bankkonti.
Bøder
BUFI-fonden, hvori foreløbigt indkasserede bøder investeres, forvaltes ud fra princippet om, at aktiverne skal være tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt skal kunne mobiliseres i betragtning af de relevante forpligtelser. Porteføljen udgøres primært af højlikvide værdipapirer, som kan sælges for at dække kortfristede udgående pengestrømme. Derudover tegner kontanter, likvide midler og værdipapirer, der forfalder inden for et år, sig for over 50 % af aktiverne.
Budgetgarantier
Løbetidsanalysen af finansielle garantier præsenteres ved hjælp af den forsigtige tilgang, hvorefter det maksimale garantibeløb tildeles efter det tidligste tidspunkt, hvor der kan trækkes på garantien. Da de fleste EU-garantier stilles på anfordring, afsættes et betydeligt beløb til det første tidsinterval. Sandsynligheden for at EU vil blive trukket for hele beløbet på alle garantierne i den første periode er lille. Desuden er det beløb, som EU forventer at tabe, ofte meget lavere end garantiloftet, og derfor skal beløbet for likviditetsrisikoen ses i sammenhæng med den regnskabsmæssige værdi af garantiforpligtelserne.
Et centralt mål for risikostyringsrammen for eventualforpligtelser er at sikre, at EU-budgettet til enhver tid kan opfylde sine forpligtelser uden at forstyrre den normale gennemførelse af budgettet. Dette indebærer også at afbøde likviditetsrisikoen i forbindelse med budgetgarantier, dvs. risikoen for, at Unionen ikke ville have tilstrækkelige midler til rettidigt at opfylde alle sine garantirelaterede betalingsforpligtelser (hvilket kan føre til f.eks. fortrængning af andre udgifter og udsættelse af betalinger til de følgende budgetår).
I den forbindelse understøttes hver budgetgaranti af tilstrækkelig tilførsel til Den Fælles Hensættelsesfond for at sikre, at der altid er tilstrækkelig likviditet til rettidig betaling af træk på garantien.
EU overvåger regelmæssigt tilførselssatsen for hvert budgetgarantiprogram og rapporterer
hvert år om sine estimater med hensyn til, om disse beløb er tilstrækkelige til at dække risikoen i de næste fem år med en tilstrækkelig grad af sikkerhed.
Desuden er der indført yderligere beskyttelsesprocedurer (midlertidige overførsler mellem Den Fælles Hensættelsesfonds segmenter og anvendelse af likviditet i den central finansforvaltning) for at sikre tilstrækkelig likviditet.
Den Fælles Hensættelsesfond
Den fælles hensættelsesfond forvaltes ud fra princippet om, at aktiverne skal være tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt skal kunne mobiliseres i betragtning af de relevante forpligtelser. Porteføljen udgøres af likvide aktiver, som kan sælges for at dække kortsigtede udgående pengestrømme, hvis det er nødvendigt. Derudover tegner kontanter, likvide midler og værdipapirer, der forfalder inden for et år, sig for 26 % af aktiverne.
Afregningen af derivatkontrakter sker brutto på grundlag af deres aftalte løbetid. Forpligtelser opfyldes ved hjælp af salg af aktiver i amerikanske dollar og/eller en swap-transaktion, som kan indebære en udadgående pengestrøm som følge af kursforskelle. Der kræves ingen likviditetsstyring i forbindelse med krav til sikkerhedsstillelse eller margen, eftersom den aktuelle modpart accepterer at handle med Kommissionen uden krav til sikkerhedsstillelse eller margen.
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2020
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
Lån
|
(10 410)
|
(20 230)
|
(62 553)
|
(93 192)
|
Betalingsforpligtelser
|
(32 408)
|
—
|
—
|
(32 408)
|
Finansielle garantiforpligtelser
|
(90)
|
—
|
—
|
(90)
|
Andre finansielle forpligtelser
|
(149)
|
(665)
|
(947)
|
(1 761)
|
I alt pr. 31.12.2020
|
(43 057)
|
(20 895)
|
(63 500)
|
(127 451)
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
31.12.2020
|
|
< 1 år
|
1-5 år
|
> 5 år
|
I alt
|
Derivater — betalingssiden
|
(417)
|
(4)
|
(1)
|
(421)
|
Derivater — modtagersiden
|
423
|
—
|
—
|
423
|
Nettopengestrømme pr. 31.12.2020
|
5
|
(4)
|
(1)
|
1
|
Pr. 31. december 2021 er EU udsat for andre prisrisici (aktierisiko) som følge af ikke-børsnoterede egenkapitalinvesteringer (såsom venturekapital- og andre investeringsfonde), pengemarkedsforeninger (såsom EIB's Unitary Fund) og investeringer i porteføljer i puljer (se bemærkning 2.4.2.1), samt gennem garantier til dækning af ikke-børsnoterede egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, der er behandlet som derivater til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen (se bemærkning 2.4.2.2).
Aktiekursrisikoen er risikoen for, at dagsværdien af aktieinvesteringer ændres som følge af udsving i kurserne og/eller værdien af garanterede egenkapitalinvesteringer. Effekten på resultatopgørelsen af en stigning eller et fald i værdien på 10 % i forbindelse med ovenstående instrumenter er som følger:
|
|
Mio. EUR
|
|
10 %
|
(10) %
|
Egenkapitalinvesteringer
|
238
|
(238)
|
Pengemarkedsforeninger og investeringer i porteføljer i puljer
|
251
|
(251)
|
Garantier på egenkapitalporteføljen*
|
415
|
(415)
|
I alt pr. 31.12.2021
|
905
|
(905)
|
Risikoen for garantier på egenkapitalporteføljen er baseret på det teoretiske beløb, der dækkes af garantien.
EU investerer i, eller garanterer, ikke-børsnoterede aktiver, hvis værdier ikke er offentligt tilgængelige. De fleste af disse finansielle instrumenter gennemføres af de bemyndigede enheder, som er eksperter i sektoren, og de vurderer og overvåger regelmæssigt disse aktiver.
Den Europæiske Unions nærtstående parter er de konsoliderede enheder i EU, tilknyttede organer og nøglepersoner i disse enheders ledelser. Transaktioner med disse enheder finder sted som led i EU's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler.
Med henblik på at give oplysninger om transaktioner med nærtstående parter vedrørende nøglepersoner i EU's ledelse er disse personer opdelt i fem kategorier:
Kategori 1: Formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og præsidenten for Den Europæiske Unions Domstol
Kategori 2: Næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd
Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommissionens medlemmer, dommere og generaladvokater i Den Europæiske Unions Domstol, præsidenten for og medlemmerne af Retten, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
Kategori 4: Revisionsrettens formand og medlemmer
Kategori 5: Institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.
Nedenfor gives der en oversigt over disse personers løn og tillæg. Yderligere oplysninger findes i tjenestemandsvedtægten, som er offentliggjort på Europa-webstedet, og som er det officielle dokument, der beskriver rettigheder og forpligtelser for alle tjenestemænd ved EU. Ingen nøglepersoner i ledelsen har modtaget præferencelån fra EU.
|
|
|
|
|
EUR
|
Løn og tillæg (pr. ansat)
|
Kategori 1
|
Kategori 2
|
Kategori 3
|
Kategori 4
|
Kategori 5
|
Grundløn (pr. måned)
|
29 205,17
|
26 453,96 til
27 512,13
|
21 163,17 til
23 808,57
|
22 856,23 til
24 337,65
|
13 456,68 til
21 163,17
|
|
|
|
|
|
|
Bolig-/udlandstillæg
|
15 %
|
15 %
|
15 %
|
15 %
|
0-4 %-16 %
|
|
|
|
|
|
|
Familietillæg:
|
|
|
|
|
|
Husstandstillæg (% af grundlønnen)
|
2 % + 196,44
|
2 % + 196,44
|
2 % + 196,44
|
2 % + 196,44
|
2 % + 196,44
|
Tillæg for forsørgelsesberettigede børn
|
429,24
|
429,24
|
429,24
|
429,24
|
429,24
|
Førskoletillæg
|
104,86
|
104,86
|
104,86
|
104,86
|
104,86
|
Uddannelsestillæg eller
|
291,24
|
291,24
|
291,24
|
291,24
|
291,24
|
Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet
|
582,48
|
582,48
|
582,48
|
582,48
|
582,48
|
|
|
|
|
|
|
Retsformandstillæg
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
668,22
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
|
|
|
|
|
|
Repræsentationstillæg
|
1 582,67
|
1 017,17
|
668,22
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
|
|
|
|
|
|
Årlige rejseomkostninger
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Godtgjort
|
|
|
|
|
|
|
Overførsler til en medlemsstat:
|
|
|
|
|
|
Uddannelsestillæg*
|
Ja
|
Ja
|
Ja
|
Ja
|
Ja
|
% af grundlønnen*
|
5 %
|
5 %
|
5 %
|
5 %
|
5 %
|
% af grundlønnen uden justeringskoefficient
|
maks. 25 %
|
maks. 25 %
|
maks. 25 %
|
maks. 25 %
|
maks. 25 %
|
|
|
|
|
|
|
Udgifter til repræsentation
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
|
|
|
|
|
|
Tiltrædelse af tjenesten:
|
|
|
|
|
|
Bosættelsespenge
(Kat. 1-4: to måneder af grundlønnen)
|
58 410,36
|
52 907,93 til
55 024,27
|
42 326,35 til
47 617,14
|
45 712,46 til
48 675,31
|
Godtgjort
|
Rejseudgifter for familien
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Flytteudgifter
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
|
|
|
|
|
|
Udtrædelse af tjenesten:
|
|
|
|
|
|
Bosættelsespenge efter fratræden
(Kat. 1-4: en måned af grundlønnen)
|
29 205,17
|
26 453,96 til
27 512,13
|
21 163,17 til
23 808,57
|
22 856,23 til
24 337,65
|
Godtgjort
|
Rejseudgifter for familien
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Flytteudgifter
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Godtgjort
|
Overgangsydelse (% af grundlønnen)**
|
40 % til 65 %
|
40 % til 65 %
|
40 % til 65 %
|
40 % til 65 %
|
Ikke relevant
|
Sygeforsikring
|
Dækket
|
Dækket
|
Dækket
|
Dækket
|
Dækket
|
|
|
|
|
|
|
Pension (% af grundløn, før skat)
|
Maks. 70 %
|
Maks. 70 %
|
Maks. 70 %
|
Maks. 70 %
|
Maks. 70 %
|
|
|
|
|
|
|
Indeholdelser:
|
|
|
|
|
|
Fællesskabsskat
|
8 % til 45 %
|
8 % til 45 %
|
8 % til 45 %
|
8 % til 45 %
|
8 % til 45 %
|
Sygeforsikring (% af grundlønnen)
|
1,7 %
|
1,7 %
|
1,7 %
|
1,7 %
|
1,7 %
|
Særligt fradrag i lønnen
|
7 %
|
7 %
|
7 %
|
7 %
|
6-7 %
|
Pensionsfradrag
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
Ikke relevant
|
10,1 %
|
Antal personer ved årets udgang
|
3
|
8
|
93
|
27
|
118
|
* Med anvendelse af justeringskoefficient.
|
|
|
|
|
** Udbetales i de første tre år efter fratrædelsen.
|
|
|
|
|
På tidspunktet for underskrivelsen af dette regnskab havde Kommissionens regnskabsfører ikke konstateret eller fået meddelelse om andre væsentlige elementer, hverken kendskab til eller fået meddelelse om andre væsentlige elementer, som kræver, at der fremlægges separate oplysninger i dette afsnit, bortset fra for så vidt angår det spørgsmål, der er redegjort for nedenfor. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket afspejles i de fremlagte oplysninger.
Ukraine
I overensstemmelse med EU's regnskabsregel 19, Begivenheder efter regnskabsaflæggelsen, betragtes krigen i Ukraine, som begyndte i februar 2022, som en ikkeregulerende begivenhed og kræver derfor ikke tilpasning af nogen beløb i disse regnskaber pr. 31. december 2021. Som anført i bemærkning 2.4 har EU udestående lån (finansieret ved låntagning, se bemærkning 2.11) på 4,7 mia. EUR (nominel værdi) pr. 31. december 2021 med Ukraine under MFA- og Euratom-programmet.
På grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/313 af 24. februar 2022 ydede Kommissionen Ukraine yderligere lån på 1,2 mia. EUR under det makrofinansielle bistandsprogram, hvoraf 600 mio. EUR er udbetalt i marts og yderligere 600 mio. EUR i maj 2022.
Desuden havde EIB ydet lån til Ukraine til et beløb af 2,1 mia. EUR (udestående hovedstol udbetalt pr. 31. december 2021) under EIB's eksterne lånemandat, som garanteres over EU's budget — se bemærkning 4.1. De pågældende beløb vurderes på grundlag af situationen ved årets udgang, ikke på tidspunktet for udarbejdelsen af disse regnskaber.
På grundlag af de faktiske forhold og omstændigheder på tidspunktet for udarbejdelsen af disse regnskaber, navnlig udviklingen i situationen, kan der ikke foretages et pålideligt skøn af de finansielle konsekvenser af krigen i Ukraine på EU's finanser.
A. KONTROLLEREDE ENHEDER (55)
|
1. Institutioner og rådgivende organer (11)
|
Europa-Parlamentet
|
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
|
Det Europæiske Råd
|
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
|
Europa-Kommissionen
|
Den Europæiske Ombudsmand
|
Den Europæiske Revisionsret
|
Det Europæiske Regionsudvalg
|
Den Europæiske Unions Domstol
|
Rådet for Den Europæiske Union
|
Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil
|
|
|
|
2. EU-agenturer (42)
|
2.1. Forvaltningsorganer (7)
|
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Uddannelse og Kultur (EACEA)
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Innovationsråd og SMV'er (Eismea)
|
Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (CHAFEA)(frem til den 31. marts 2021)
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA)
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område (HADEA)(fra den 1. april 2021)
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Klima, Infrastruktur og Miljø (CINEA)
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning (REA)
|
|
|
|
2.2. Decentrale agenturer (35)
|
|
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA)
|
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)
|
Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA)
|
Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (ERA)
|
Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA)
|
EF-Sortsmyndigheden (CPVO)
|
Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE)
|
Det Europæiske Fiskerikontrolagentur (EFCA)
|
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
|
Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO)
|
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA)
|
Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA)
|
Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO)
|
Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed (ENISA)
|
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (ETF)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (CEPOL)
|
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA)
|
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol)
|
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA)
|
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC)
|
Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA)
|
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop)
|
Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (CdT)
|
Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER)
|
Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy)
|
Agenturet for Støtte til Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation
(BEREC-kontoret)
|
Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA)
|
Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (FRONTEX)
|
Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)
(fra den 24. juni 2021)
|
Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed (ELA)
(fra den 26. maj 2021)
|
|
|
|
3. Andre kontrollerede enheder (2)
|
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (EKSF under afvikling)
|
Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)
|
|
|
B. TILKNYTTEDE ORGANER (1)
|
Den Europæiske Investeringsfond (EIF)
|
|
De enheder, der er nævnt nedenfor, er på grund af deres ubetydelighed ikke bogført ved hjælp af den indre værdis metode i EU's konsoliderede årsregnskab for 2021:
MINDRE ENHEDER (8)
|
Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa (CBE JU)
(den retlige og universelle efterfølger til Fællesforetagendet for biobaserede industrier)
|
Fællesforetagendet for ren luftfart (CAJU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet Clean Sky 2)
|
Fællesforetagendet for ren brint (Clean H2 JU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2)
|
Fællesforetagendet for Europas jernbaner (EU-RAIL JU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet Shift2Rail)
|
Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed (IHI JU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2)
|
Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier (KDT JU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet ECSEL)
|
Fællesforetagendet til forskning 3 ATM i det fælles europæiske luftrum (SESAR 3 JU)
(den retlige og universelle efterfølger til fællesforetagendet SESAR)
|
Fællesforetagendet EuroHPC (EuroHPC)
|
De ovennævnte enheders årsregnskaber er offentligt tilgængelige på deres respektive websteder.
DEN EUROPÆISKE UNION
REGNSKABSÅRET 2021
BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER
1.
RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET
2.
SAMMENLIGNING MELLEM BUDGETTEREDE OG FAKTISKE BELØB
3.
BEMÆRKNINGER TIL BERETNINGEN OM GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET
3.1.
EU'S BUDGETRAMME
3.2.
DEN FLERÅRIGE FINANSIELLE RAMME FOR 2021-2027
3.3.
UNDERUDGIFTSOMRÅDER I FFR (PROGRAMMER)
3.4.
NextGenerationEU
3.5.
DET ÅRLIGE BUDGET
3.6.
INDTÆGTER
3.7.
AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT MED RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET
4.
GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDGET FOR 2021
5.
GENNEMFØRELSEN AF EU-BUDGETTETS INDTÆGTER
5.1.
OVERSIGT OVER GENNEMFØRELSEN AF INDTÆGTERNE PÅ BUDGETTET
6.
GENNEMFØRELSEN AF EU-BUDGETTETS UDGIFTER
6.1.
FFR: FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER
6.2.
FFR: GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER
6.3.
FFR: GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER
6.4.
FFR: BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (RAL)
6.5.
FFR: UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER FORPLIGTELSENS OPRINDELSESÅR
6.6.
FFR: UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER BEVILLINGSTYPE
6.7.
FFR I DETALJER: FORDELING AF OG ÆNDRINGER I FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER
6.8.
FFR I DETALJER: GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER
6.9.
FFR I DETALJER: GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER
6.10.
FFR I DETALJER: BEVÆGELSER I UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (RAL)
6.11.
FFR I DETALJER: UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER FORPLIGTELSENS OPRINDELSESÅR
6.12.
FFR I DETALJER: UINDFRIEDE FORPLIGTELSER EFTER BEVILLINGSTYPE
7.
GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET FORDELT PÅ INSTITUTION
7.1.
GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTETS INDTÆGTER
7.2.
GENNEMFØRELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGER
7.3.
GENNEMFØRELSE AF BETALINGSBEVILLINGER
8.
GENNEMFØRELSE AF AGENTURERNES/ORGANERNES BUDGET
8.1.
INDTÆGTER
8.2.
FORPLIGTELSES- OG BETALINGSBEVILLINGER FORDELT PÅ AGENTUR/ORGAN
|
|
|
Mio. EUR
|
Bemærkning
|
|
2021
|
2020
|
a
|
Regnskabsårets indtægter
|
239 596
|
174 306
|
b
|
Betalinger ift. indeværende regnskabsårs bevillinger
|
(226 175)
|
(171 721)
|
c
|
Betalingsbevillinger fremført til år N+1
|
(4 244)
|
(2 086)
|
d
|
Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra år n-1
|
265
|
78
|
e
|
Udvikling i formålsbestemte indtægter (B)-(A)
|
(6 338)
|
1 398
|
|
Uudnyttede bevillinger ved udgangen af indeværende regnskabsår (A)
|
14 032
|
7 694
|
|
Uudnyttede bevillinger ved udgangen af det foregående regnskabsår (B)
|
7 694
|
9 092
|
f
|
Valutakursforskelle i regnskabsåret
|
126
|
(207)
|
|
Resultatet af budgetgennemførelsen
|
3 230
|
1 768
|
Resultatet af gennemførelsen af EU's budget tilbagebetales til medlemsstaterne i 2021 ved hjælp af fradrag i de beløb, de skal indbetale. Denne beregning foretages i henhold til artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for egne indtægter. Yderligere oplysninger findes i afsnit 1.5 Beregning af resultatet af budgetgennemførelsen.
a.Regnskabsårets indtægter: tabel 5.1 "Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet", kolonne 8 "I alt" (Indtægter).
b.Betalinger ift. indeværende regnskabsårs bevillinger: tabel 6.3 "FFR — Gennemførelse af betalingsbevillinger", kolonne 2 "Fra endeligt vedtaget budget" (Gennemførte betalinger) og kolonne 4 "Fra formålsbestemte indtægter" (Gennemførte betalinger).
c.Betalingsbevillinger fremført til år n+1: tabel 6.3 "FFR — Gennemførelse af betalingsbevillinger", kolonne 7 "Automatiske fremførsler" (Bevillinger fremført til 2019) plus kolonne 8 "Fremførsler efter afgørelse" (Bevillinger fremført til 2019).
d.Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra år n-1: tager højde for betalingsbevillinger, der er fremført (automatisk og efter afgørelse) ved udgangen af det foregående år og indeværende års kolonne 3 "Fra fremførsler" (Gennemførte betalinger) i tabel 6.3 "FFR — Gennemførelse af betalingsbevillinger".
e.Udvikling i formålsbestemte indtægter: beregning af forskellen mellem de formålsbestemte indtægter ved udgangen af det foregående år (plus) og de formålsbestemte indtægter ved udgangen af indeværende år (kolonne 9 i tabel 6.3 "FFR — Gennemførelse af betalingsbevillinger" — minus) med henblik på at få nettoændringen for de formålsbestemte indtægter i indeværende år.
f.Valutakursforskelle i regnskabsåret omfatter både realiserede og ikkerealiserede valutakursforskelle.
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Endeligt vedtaget budget
|
Fastslåede fordringer
|
Indtægter
|
1
|
Egne indtægter
|
156 867
|
156 993
|
160 869
|
158 632
|
|
11 — Sukkerafgift
|
0
|
0
|
1
|
1
|
|
12 — Told
|
17 606
|
17 348
|
21 274
|
19 037
|
|
13 — Moms
|
17 967
|
17 941
|
17 934
|
17 934
|
|
14 — BNI
|
121 294
|
115 858
|
115 819
|
115 819
|
|
16 — Nedsættelse af visse medlemsstaters BNI-baserede bidrag
|
0
|
—
|
11
|
11
|
|
17 — Plastemballageaffald
|
0
|
5 847
|
5 831
|
5 831
|
2
|
Overskud, saldi og tilpasninger
|
0
|
1 769
|
1 779
|
1 772
|
3
|
Administrative indtægter
|
1 726
|
1 726
|
2 306
|
2 230
|
4
|
Finansielle indtægter, morarenter og bøder
|
119
|
515
|
18 494
|
1 633
|
5
|
Budgetgarantier, lånoptagelse og långivning
|
0
|
0
|
55 501
|
55 501
|
6
|
Indtægter, bidrag og refusion i forbindelse med EU-politikker
|
7 348
|
7 008
|
26 114
|
19 827
|
|
I alt
|
166 060
|
168 011
|
265 063
|
239 596
|
|
heraf NextGenerationEU (NGEU)
|
—
|
—
|
55 501
|
55 501
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
FFR-udgiftsområde
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Endeligt vedtaget budget
|
I alt
bevillinger
i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
20 817
|
20 817
|
34 960
|
25 683
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
52 862
|
53 219
|
452 326
|
151 947
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
48 191
|
48 191
|
106 413
|
48 468
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
4 671
|
5 029
|
345 913
|
103 479
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
58 569
|
58 574
|
79 377
|
59 723
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
40 368
|
40 371
|
41 518
|
40 818
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
2 279
|
2 303
|
2 368
|
1 644
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 709
|
1 706
|
1 741
|
1 625
|
6
|
Naboområder og verden
|
16 097
|
17 031
|
17 474
|
15 372
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
10 448
|
10 443
|
11 404
|
10 930
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
4 313
|
4 307
|
4 879
|
4 590
|
O
|
Uden for FFR
|
—
|
—
|
3 922
|
199
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
1 471
|
2 739
|
2 759
|
1 223
|
|
I alt
|
164 251
|
166 833
|
606 331
|
268 345
|
|
heraf NextGenerationEU (NGEU)
|
—
|
—
|
421 070
|
143 525
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
FFR-udgiftsområde
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Endeligt vedtaget budget
|
I alt
bevillinger
i alt
|
Gennemførte betalinger
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
17 192
|
16 670
|
22 478
|
18 532
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
66 154
|
67 614
|
131 414
|
126 454
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
61 868
|
63 855
|
79 628
|
75 591
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
4 286
|
3 758
|
51 787
|
50 863
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
56 804
|
56 021
|
58 310
|
56 831
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
40 354
|
40 303
|
41 467
|
40 760
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
2 686
|
2 519
|
2 734
|
2 547
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
671
|
714
|
726
|
708
|
6
|
Naboområder og verden
|
10 811
|
11 455
|
12 258
|
10 935
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
10 450
|
10 444
|
12 368
|
10 705
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
4 313
|
4 307
|
5 492
|
4 436
|
O
|
Uden for FFR
|
—
|
—
|
3 931
|
61
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
1 293
|
2 574
|
2 593
|
1 223
|
|
I alt
|
166 060
|
168 011
|
246 812
|
227 996
|
|
heraf NextGenerationEU (NGEU)
|
—
|
—
|
55 501
|
53 618
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
FFR-udgiftsområde
|
Uindfriede forpligtelser fremført fra 2020
|
Afvikling af uindfriede forpligtelser fremført fra 2020
|
Nye uindfriede forpligtelser fra 2021
|
Uindfriede forpligtelser
i alt
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4=1+2+3
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
42 361
|
(14 410)
|
20 766
|
48 717
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
183 747
|
(70 192)
|
95 478
|
209 033
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
180 084
|
(68 550)
|
41 305
|
152 839
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
3 662
|
(1 641)
|
54 174
|
56 195
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
40 860
|
(15 330)
|
18 161
|
43 691
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
286
|
(86)
|
133
|
333
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
4 950
|
(1 872)
|
901
|
3 980
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 503
|
(521)
|
1 415
|
2 397
|
6
|
Naboområder og verden
|
28 785
|
(8 507)
|
12 257
|
32 535
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
981
|
(981)
|
1 075
|
1 076
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
627
|
(627)
|
684
|
684
|
O
|
Uden for FFR
|
11
|
(4)
|
140
|
147
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
|
I alt
|
303 197
|
(111 816)
|
150 194
|
341 575
|
|
heraf NextGenerationEU (NGEU)
|
—
|
—
|
89 907
|
89 907
|
|
heraf bortset fra NextGenerationEU (NGEU)
|
303 197
|
(111 816)
|
60 288
|
251 668
|
Regnskaberne føres i overensstemmelse med finansforordningen. Det almindelige budget er det instrument, hvormed EU's indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes, inden for de lofter og andre bestemmelser, der er fastsat i FFR, og i overensstemmelse med retsakterne vedrørende flerårige programmer, der vedtages inden for rammerne heraf.
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
i løbende priser
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
I alt
|
1. Det indre marked, innovation og det digitale område
|
20 919
|
21 288
|
21 125
|
20 984
|
21 272
|
21 847
|
22 077
|
149 512
|
2. Samhørighed, resiliens og værdier
|
52 786
|
55 314
|
57 627
|
60 761
|
63 387
|
66 536
|
70 283
|
426 694
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
48 191
|
49 739
|
51 333
|
53 077
|
54 873
|
56 725
|
58 639
|
372 577
|
2b. Resiliens og værdier
|
4 595
|
5 575
|
6 294
|
7 684
|
8 514
|
9 811
|
11 644
|
54 117
|
3. Naturressourcer og miljø
|
58 624
|
56 519
|
56 849
|
57 003
|
57 112
|
57 332
|
57 557
|
400 996
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
40 368
|
41 257
|
41 518
|
41 649
|
41 782
|
41 913
|
42 047
|
290 534
|
4. Migration og grænseforvaltning
|
2 467
|
3 043
|
3 494
|
3 697
|
4 218
|
4 315
|
4 465
|
25 699
|
5. Sikkerhed og forsvar
|
1 805
|
1 868
|
1 918
|
1 976
|
2 215
|
2 435
|
2 705
|
14 922
|
6. Naboområder og verden
|
16 247
|
16 802
|
16 329
|
15 830
|
15 304
|
14 754
|
15 331
|
110 597
|
7. Europæisk offentlig forvaltning
|
10 635
|
11 058
|
11 419
|
11 773
|
12 124
|
12 506
|
12 959
|
82 474
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
8 216
|
8 528
|
9
|
9 006
|
9 219
|
9 464
|
9 786
|
62 991
|
Forpligtelsesbevillinger
|
163 483
|
165 892
|
168 761
|
172 024
|
175 632
|
179 725
|
185 377
|
1 210 894
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Betalingsbevillinger i alt
|
166 140
|
167 585
|
165 542
|
168 853
|
172 230
|
175 674
|
179 187
|
1 195 211
|
Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev vedtaget den 17. december 2020. Den 18. december 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om den tekniske justering af den flerårige finansielle ramme for 2021.Ovenstående tabel viser FFR-lofterne i løbende priser, i overensstemmelse med den faste deflator på 2 % fastsat i artikel 4, stk. 2, i FFR-forordningen. 2021 er det første regnskabsår, som er omfattet af FFR for 2021-2027. Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger for 2021 var på 163 483 mio. EUR, mens det tilsvarende samlede loft for betalingsbevillingerne var på 166 140 mio. EUR.
I henhold til artikel 312, stk. 3, i TEUF fastlægges de årlige lofter i den flerårige finansielle ramme for forpligtelsesbevillinger efter udgiftskategori ("udgiftsområder") og de årlige lofter for betalingsbevillinger. FFR-udgiftsområderne svarer til Unionens vigtigste aktivitetsområder. Strukturen og indholdet af udgiftsområderne ændrede sig betydelige i forhold til den foregående FFR for 2014-2020. Nedenfor gives en forklaring for de forskellige udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.
FFR 2021-2027 vil beløbe sig til 1 211 mia. EUR (1 074 mia. EUR i 2018-priser), herunder Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). Desuden vil NextGenerationEU yde et yderligere beløb på 806,9 mia. EUR (750 mia. EUR i 2018-priser) frem til 2023 i forpligtelsesbevillinger og 2026 i betalingsbevillinger.
Hvad angår den årlige budgetprocedure er kontoplanen yderligere struktureret efter "politikklynger", som giver yderligere klarhed over, hvordan de enkelte udgiftsprogrammer bidrager til Unionens politikmål.
Dette udgiftsområde omfatter centrale EU-programmer, der yder støtte til områder som forskning og innovation, digital omstilling, strategisk infrastruktur, styrkelse af det indre marked og strategiske rumprojekter. Programmer under dette udgiftsområde omfatter Horisont Europa, InvestEU-fonden, Connecting Europe-faciliteten, programmet for det indre marked og det europæiske rumprogram.
Programmer, der modtager bidrag fra NGEY (eksterne formålsbestemte indtægter) under dette udgiftsområde: Horisont Europa og InvestEU-Fonden.
Dette udgiftsområde er opdelt i to underudgiftsområder: økonomisk, social og territorial samhørighed (2a) og resiliens og værdier (2b).
Udgifter under dette udgiftsområde har til formål at styrke resiliens og samhørighed mellem EU-medlemsstaterne. Finansieringen bidrager til at mindske forskellene i og mellem EU's regioner og inden for og på tværs af medlemsstaterne og fremme af den bæredygtige territoriale udvikling (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus). Den støtter også Unionens solidaritet og samarbejde i forhold til katastrofeberedskab og -indsats (EU-civilbeskyttelsesmekanismen og rescEU). Desuden har programmerne under dette udgiftsområde til formål at gøre EU mere modstandsdygtigt over for nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i den grønne og den digitale omstilling, unge (Erasmus), sundhed (EU4Health) og foranstaltninger til beskyttelse af EU's værdier (retfærdighed, rettigheder og værdier) og fremme den kulturelle mangfoldighed (Et Kreativt Europa).
Dette udgiftsområde omfatter genopretnings- og resiliensfaciliteten, som langt størstedelen af de midler, som NGEU stiller til rådighed i perioden 2021-2023, går til. Andre programmer, der modtager bidrag fra NGEU (eksterne formålsbestemte indtægter) under dette udgiftsområde: REACT- EU, EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU).
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
FFR-program
|
Forpligtelses-
bevillinger
|
Indgåede
forpligtelser
|
Betalings-
bevillinger
|
Gennemførte betalinger
|
Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2021
|
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)
|
31 458
|
24 038
|
6 058
|
4 926
|
19 112
|
Den Europæiske Socialfond (ESF)
|
19 161
|
15 435
|
2 267
|
2 081
|
13 354
|
REACT-EU-pakken i alt
|
50 620
|
39 473
|
8 325
|
7 007
|
32 466
|
Udgifter under dette udgiftsområde investeres i bæredygtigt landbrug (Den fælles landbrugspolitik) og fiskeri- og havpolitikken (Zuropean Maritime, Fisheries and Aquaculture Fund), samt programmer specielt møntet på miljø- og klimaindsatsen (LIFE-programmet, Fonden for Retfærdig Omstilling).
Programmer, der modtager bidrag fra NGEY (eksterne formålsbestemte indtægter) under dette udgiftsområde: udvikling af landdistrikterne, Fonden for Retfærdig Omstilling.
Programmerne (Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Integreret Grænseforvaltning) og de decentraliserede agenturer (såsom Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Den Europæiske Unions Asylagentur), der finansieres under dette udgiftsområde har til formål at tackle udfordringerne i forbindelse med migration og forvaltningen af EU's ydre grænser og sikringen af asylsystemet i EU.
Dette udgiftsområde afspejler det øgede behov for samarbejde på EU-plan for at imødegå sikkerhedstrusler og øge dens strategiske autonomi. Det omfatter programmer, hvis rolle er at forbedre sikkerheden og trygheden hos borgerne i Europa (Fonden for Intern Sikkerhed), styrke Europas forsvarskapacitet (Den Europæiske Forsvarsfond) og tilvejebringe de værktøjer, der er nødvendige for at imødegå interne og eksterne sikkerhedsudfordringer.
Programmer under dette udgiftsområde styrker EU's socioøkonomiske virkninger i nabolandene, i udviklingslandene og i resten af verden. Det nye instrument NDICI — et globalt Europa samler flere af EU's tidligere eksterne finansieringsinstrumenter, herunder samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der tidligere var finansieret af Den Europæiske Udviklingsfond. Dette udgiftsområde omfatter også bistand til lande, der forbereder sig på tiltrædelse af EU (førtiltrædelsesbistand) og Unionens humanitære bistandsprogram.
Udgiftsområde 7 — Europæisk offentlig forvaltning
Dette udgiftsområde omfatter administrationsudgifterne for alle institutionerne, pensioner og Europaskolerne.
Fleksibilitetsmekanismer i EU-budgettet sætter EU i stand til at mobilisere de nødvendige midler til at reagere på uforudsete begivenheder såsom kriser og nødsituationer. I den årlige kontoplan og gennemførelse er de anført under "udgiftsområde 9", selv om de kan mobiliseres ud over FFR-lofterne for udgifter. FFR-forordningen og den interinstitutionelle aftale indeholder nærmere bestemmelser om deres anvendelsesområde, rammebeløb og forvaltning. De er desuden med til at sikre, at budgetressourcerne kan gå til nyopståede prioriteter, således at hver eneste euro anvendes der, hvor behovet er størst.
Udgiftsområderne i FFR opdeles yderligere i underområder, der svarer til de største udgiftsprogrammer (f.eks. Horisont 2020, Erasmus+ osv.). Det underliggende retsgrundlag for budgetgennemførelsen vedtages på dette programniveau. Det er også på programniveau, der rapporteres om gennemførelsen af programmerne og udbyttet af dem. Tabeller med programoversigter er indsat i beretningen om gennemførelsen af budgettet (se tabel 6.7-6.12 nedenfor).
Med et budget på 421,1 mia. EUR til den ikke-tilbagebetalingspligtige støtte (tilskud) har NGEU en væsentlig indvirkning på EU's samlede årlige budgetter for 2021-2026 og deres gennemførelse. I 2021 er dette beløb opført fuldt ud som formålsbestemte indtægter. Alle forpligtelser vedrørende den ikketilbagebetalingspligtige støtte vil blive indgået senest den 31. december 2023 og blive indfriet ved betalinger inden den 31. december 2026 i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 9, i EURI-forordningen
.
Se afsnit 2.2 og 2.3 i Regnskabsåret i hovedtræk for en samlet oversigt over NGEU.
Proceduren for vedtagelse af budgettet er fastlagt i artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Følgende diagram viser frister og etaper i forbindelse med vedtagelsen af budgettet.
Tidsplan i henhold til traktaten1
For Kommissionens vedkommende består budgetstrukturen af administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De øvrige institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet omfatter desuden to forskellige former for bevillinger, nemlig ikkeopdelte og opdelte bevillinger. De ikkeopdelte bevillinger dækker de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). Opdelte bevillinger anvendes med henblik på at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger:
§Forpligtelsesbevillinger: Dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser vedrørende aktioner, der løber over mere end ét regnskabsår, kan imidlertid opdeles på flere år i årlige rater, hvis basisretsakten åbner mulighed for det.
§Betalingsbevillinger: Dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det aktuelle regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.
I årsregnskabet opdeles finansieringen på to overordnede poster:
·endeligt vedtagne budgetbevillinger og
·tillægsbevillinger bestående af:
–fremførte beløb fra foregående år (finansforordningen giver i særlige, begrænsede tilfælde mulighed for at fremføre uudnyttede beløb fra det foregående år til indeværende år) og
–formålsbestemte indtægter fra tilbagebetalinger, bidrag fra tredjeparter/-lande til EU-programmer og arbejde udført for tredjeparter De bogføres direkte på de tilsvarende udgiftsposter på budgettet og udgør en tredje finansieringssøjle.
Alle finansieringstyperne udgør tilsammen de disponible bevillinger.
Langt størsteparten af indtægterne kommer fra egne indtægter, som består af følgende kategorier:
(1)Traditionelle egne indtægter: udgjorde ca. 12 % af de samlede egne indtægter i 2021.
(2)Momsbaserede indtægter: udgjorde ca. 11 % af de samlede egne indtægter i 2021.
(3)Indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald: udgjorde ca. 4 % af de samlede egne indtægter i 2021.
(4)BNI-baserede indtægter: udgjorde ca. 73 % af de samlede egne indtægter i 2021.
I Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter fastsættes kategorierne af egne indtægter og specifikke metoder til beregning heraf. Afgørelsen trådte i kraft den 1. juni 2021 og blev anvendt med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2021.
I henhold til afgørelsen om egne indtægter fra 2020 må de samlede egne indtægter, som Unionen tildeles til dækning af de årlige betalingsbevillinger, ikke overstige 1,40 % af summen af alle medlemsstaternes BNI. Desuden giver afgørelsen Kommissionen beføjelse til undtagelsesvist at optage lån på op til 750 mia. EUR i 2018-priser på kapitalmarkederne på Unionens vegne for at imødegå konsekvenserne af covid-19-pandemien ved hjælp af genopretningsinstrumentet NextGenerationEU. Loftet for egne indtægter for betalingsbevillinger forhøjes midlertidigt med 0,6 procentpoint til dækning af alle forpligtelser som følge af denne låntagning.
Fra 2021 omfatter de øvrige indtægter i EU-budgettet de finansielle bidrag fra Det Forenede Kongerige til at dække dets forpligtelser over for EU og EU's forpligtelser over for Det Forenede Kongerige for perioden 2014-2020.
Traditionelle egne indtægter består af told på import fra tredjelande, som inddrives af medlemsstaterne på vegne af EU. Medlemsstaterne tilbageholder dog 25 % heraf til at dække deres inddrivelsesomkostninger. Alle fastslåede egne indtægter skal bogføres i et af følgende regnskaber, der føres af de kompetente myndigheder:
§I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, i Rådets forordning (EU, Euratom,) nr. 609/2014: alle beløb, der er inddrevet eller garanteret.
§I det særskilte regnskab, der er omhandlet i samme artikel: alle beløb, der endnu ikke er inddrevet, og/eller garanteret beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, bogføres også i dette regnskab.
Medlemsstaterne skal bogføre de traditionelle egne indtægter på Kommissionens konto via den nationale finansforvaltning eller centralbank senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne blev fastslået (eller inddrevet i tilfælde af det særskilte regnskab).
Egne indtægter fra moms er beregnet på grundlag af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. En ensartet sats på 0,30 % anvendes på hver medlemsstats samlede momsindtægter, der opkræves for alle afgiftspligtige leveringer divideret med den vægtede gennemsnitlige momsbidragssats. Momsgrundlaget kan aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI.
En ensartet bidragssats på 0,80 EUR pr. kilo opkræves på baggrund af vægten af ikkegenanvendt plastemballageaffald, der genereres i hver medlemsstat. Ikkegenanvendt plastemballageaffald i et givet år beregnes som forskellen mellem det plastemballageaffald, der genereres, og det plastemballageaffald, der genanvendes samme år i en medlemsstat. Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Grækenland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet har ret til specifikke årlige faste reduktioner i deres respektive bidrag til plastbaserede egne indtægter.
Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Alle medlemsstaterne opkræves en ensartet sats af deres BNI, som er fastsat efter EU-reglerne.
Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes på basis af de prognoser for de relevante grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af budgetforslaget. Prognoserne ændres og ajourføres efterfølgende i løbet af det berørte regnskabsår ved hjælp af et ændringsbudget. Forskellen (enten positiv eller negativ) mellem de beløb, som medlemsstaterne skal betale ifølge de faktiske beregningsgrundlag, og de beløb, som de allerede har betalt på grundlag af (de reviderede) prognoser, indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne den første hverdag i juni i det andet år efter det berørte regnskabsår. Selv i de fire efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag, medmindre der tages forbehold. Disse forbehold udgør potentielle krav over for medlemsstaterne på et ukendt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-baserede indtægter enten i forbindelse med beregningen af moms- og BNI-saldiene eller ved separate indkaldelser.
I perioden 2021-2027 drager følgende medlemsstater fordel af en bruttoreduktion af deres årlige BNI-baserede bidrag, svarende til et beløb på 565 mio. EUR for Østrig, 377 mio. EUR for Danmark, 3 671 mio. EUR for Tyskland, 1 921 mio. EUR for Nederlandene og 1 069 mio. EUR for Sverige. Disse bruttonedsættelser er opgjort i 2020-priser og finansieres af alle medlemsstaterne.
|
|
Mio. EUR
|
|
2021
|
2020
|
REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT
|
(42 100)
|
57 416
|
|
|
|
Indtægter
|
|
|
Fordringer fastslået i indeværende regnskabsår, men som endnu ikke er inddrevet
|
(7 068)
|
(1 295)
|
Fordringer fastslået i foregående år, som er inddrevet i indeværende regnskabsår
|
64 356
|
3 886
|
Påløbne indtægter (netto)
|
(5 434)
|
(48 762)
|
|
51 854
|
(46 171)
|
Udgifter
|
|
|
Påløbne udgifter (netto)
|
53 108
|
8 258
|
Udgifter fra foregående år betalt i indeværende regnskabsår
|
(1 046)
|
(457)
|
Nettoresultat af forfinansiering
|
(47 608)
|
(17 547)
|
Betalingsbevillinger fremført til følgende år
|
(4 449)
|
(2 268)
|
Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger
|
(4 047)
|
3 248
|
Bevægelser i hensættelser
|
1 032
|
3 873
|
Andet
|
(3 577)
|
(4 441)
|
|
(6 587)
|
(9 334)
|
Økonomisk resultat for agenturer og EKSF under afvikling
|
61
|
(142)
|
|
|
|
REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT
|
3 230
|
1 768
|
I overensstemmelse med finansforordningen skal årets økonomiske resultat beregnes på grundlag af periodiseret regnskabsførelse og EU's regnskabsregler, mens budgettet bygger på det ændrede kasseregnskabsprincip. Da regnskabsårets økonomiske resultat og budgetresultatet dækker de samme underliggende transaktioner — bortset fra andre (ikkebudgetmæssige) kilder til indtægter og udgifter for agenturer og EKSF under afvikling, som kun er medtaget i det økonomiske resultat — er afstemningen af årets økonomiske resultat med årets budgetresultat en nyttig måde at kontrollere deres overensstemmelse på.
De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der er inddrevet på grundlag de fastslåede fordringer i løbet af regnskabsåret, og de beløb, der er inddrevet på grundlag af fordringer fastslået i tidligere regnskabsår. Ved afstemningen skal de fordringer, der fastslås i det aktuelle regnskabsår, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer fastslået i de foregående regnskabsår og inddrevet i det aktuelle regnskabsår skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.
De påløbne indtægter består hovedsagelig af påløbne indtægter i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, finansielle korrektioner, egne indtægter, renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. påløbne indtægter for det aktuelle regnskabsår minus tilbageførsel af påløbne indtægter fra tidligere regnskabsår, der tages i betragtning.
Påløbne udgifter består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EU-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til Kommissionen. Det er kun nettoresultatet, dvs. påløbne udgifter for det aktuelle regnskabsår minus tilbageførslen af påløbne udgifter fra det tidligere regnskabsår, der tages i betragtning. Betalinger, der foretages i det aktuelle regnskabsår i forbindelse med fakturaer registreret i tidligere regnskabsår, er en del af det aktuelle regnskabsårs budgetudgifter og skal derfor lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.
Nettoresultatet af forfinansiering er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i det aktuelle regnskabsår og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) frigørelsen af forfinansieringen ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger i løbet af regnskabsåret. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i regnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.
Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal de bevillinger for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregningen af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014). Det samme gælder betalinger foretaget i regnskabsåret via fremførte bevillinger fra tidligere år og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger.
Bevægelserne i hensættelser er baseret på skøn foretaget ved årets udgang i årsregnskabet (primært personaleydelser), som ikke har nogen indvirkning på regnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivninger, anskaffelser, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt i budgetregnskabet og den periodiske regnskabsførelse.
Årets budgetresultat er et ikkekonsolideret tal og omfatter ikke andre (ikkebudgetmæssige) kilder til indtægter og udgifter for de konsoliderede agenturer og EKSF under afvikling (se bemærkning 6). For at afstemme årets økonomiske resultat — et konsolideret tal, der omfatter disse beløb — med årets budgetresultat anføres det konsoliderede økonomiske resultat for agenturer og EKSF under afvikling som en afstemningspost.
Se afsnit 4, "Oversigt over gennemførelsen af budgettet" i Årets finansielle højdepunkter for forklarende bemærkninger til gennemførelse af budgettets indtægter og udgifter for 2021, udestående forpligtelser og budgetresultat.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Indtægtsbevillinger
|
Fastslåede fordringer
|
Indtægter
|
% af budget indbetalt
|
Ude-
stående
|
|
Afsnit
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Endeligt vedtaget budget
|
Indeværende regnskabsår
|
Fremført
|
I alt
|
Fra fordringer
i indeværende regnskabsår
|
Fra fordringer
fremført
|
I alt
|
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=3+4
|
6
|
7
|
8=6+7
|
9=8/2
|
10=5-8
|
1
|
Egne indtægter
|
156 867
|
156 993
|
158 629
|
2 241
|
160 869
|
158 624
|
8
|
158 632
|
101 %
|
2 237
|
|
11 — Sukkerafgift
|
0
|
0
|
1
|
—
|
1
|
1
|
—
|
1
|
—
|
(0)
|
|
12 — Told
|
17 606
|
17 348
|
19 033
|
2 241
|
21 274
|
19 028
|
8
|
19 037
|
110 %
|
2 237
|
|
13 — Moms
|
17 967
|
17 941
|
17 934
|
—
|
17 934
|
17 934
|
—
|
17 934
|
100 %
|
—
|
|
14 — BNI
|
121 294
|
115 858
|
115 819
|
—
|
115 819
|
115 819
|
—
|
115 819
|
100 %
|
—
|
|
16 — Nedsættelse af visse medlemsstaters BNI-baserede bidrag
|
0
|
—
|
11
|
—
|
11
|
11
|
—
|
11
|
—
|
—
|
|
17 — Plastemballageaffald
|
0
|
5 847
|
5 831
|
—
|
5 831
|
5 831
|
—
|
5 831
|
100 %
|
—
|
2
|
Overskud, saldi og tilpasninger
|
0
|
1 769
|
1 772
|
7
|
1 779
|
1 772
|
—
|
1 772
|
100 %
|
7
|
3
|
Administrative indtægter
|
1 726
|
1 726
|
2 254
|
52
|
2 306
|
2 195
|
35
|
2 230
|
129 %
|
76
|
4
|
Finansielle indtægter, morarenter og bøder
|
119
|
515
|
2 082
|
16 412
|
18 494
|
1 060
|
573
|
1 633
|
317 %
|
16 861
|
5
|
Budgetgarantier, lånoptagelse og långivning
|
0
|
0
|
55 501
|
—
|
55 501
|
55 501
|
—
|
55 501
|
—
|
—
|
6
|
Indtægter, bidrag og refusion i forbindelse med EU-politikker
|
7 348
|
7 008
|
25 403
|
711
|
26 114
|
19 359
|
468
|
19 827
|
283 %
|
6 287
|
|
I alt
|
166 060
|
168 011
|
245 641
|
19 422
|
265 063
|
238 511
|
1 085
|
239 596
|
143 %
|
25 467
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Forpligtelsesbevillinger
|
Betalingsbevillinger
|
|
FFR-udgiftsområde
|
Budgetbevillinger
|
Tillægsbevillinger
|
Disponible bevillinger i alt
|
Budgetbevillinger
|
Tillægsbevillinger
|
Disponible bevillinger i alt
|
|
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Ændringsbudgetter og overførsler
|
Endeligt vedtaget budget
|
Fremførsler
|
Formålsbestemte indtægter
|
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Ændringsbudgetter og overførsler
|
Endeligt vedtaget budget
|
Fremførsler
|
Formålsbestemte indtægter
|
|
|
|
1
|
2
|
3=1+2
|
4
|
5
|
6=3+
4+5
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12=9+
10+11
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
20 817
|
1
|
20 817
|
33
|
14 110
|
34 960
|
17 192
|
(521)
|
16 670
|
137
|
5 671
|
22 478
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
52 862
|
358
|
53 219
|
9
|
399 098
|
452 326
|
66 154
|
1 460
|
67 614
|
426
|
63 375
|
131 414
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
48 191
|
0
|
48 191
|
8
|
58 215
|
106 413
|
61 868
|
1 987
|
63 855
|
13
|
15 760
|
79 628
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
4 671
|
358
|
5 029
|
1
|
340 883
|
345 913
|
4 286
|
(527)
|
3 758
|
413
|
47 615
|
51 787
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
58 569
|
5
|
58 574
|
475
|
20 328
|
79 377
|
56 804
|
(783)
|
56 021
|
499
|
1 790
|
58 310
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
40 368
|
4
|
40 371
|
475
|
672
|
41 518
|
40 354
|
(51)
|
40 303
|
493
|
672
|
41 467
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
2 279
|
24
|
2 303
|
—
|
65
|
2 368
|
2 686
|
(167)
|
2 519
|
4
|
210
|
2 734
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 709
|
(3)
|
1 706
|
—
|
35
|
1 741
|
671
|
43
|
714
|
0
|
12
|
726
|
6
|
Naboområder og verden
|
16 097
|
934
|
17 031
|
—
|
443
|
17 474
|
10 811
|
644
|
11 455
|
37
|
766
|
12 258
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
10 448
|
(5)
|
10 443
|
85
|
876
|
11 404
|
10 450
|
(5)
|
10 444
|
1 045
|
879
|
12 368
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
4 313
|
(6)
|
4 307
|
85
|
488
|
4 879
|
4 313
|
(6)
|
4 307
|
695
|
489
|
5 492
|
O
|
Uden for FFR
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 922
|
3 922
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 931
|
3 931
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
1 471
|
1 269
|
2 739
|
—
|
20
|
2 759
|
1 293
|
1 280
|
2 574
|
0
|
20
|
2 593
|
|
I alt
|
164 251
|
2 582
|
166 833
|
602
|
438 896
|
606 331
|
166 060
|
1 951
|
168 011
|
2 149
|
76 653
|
246 812
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Samlede
bevillinger
i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
Fremførte bevillinger
til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
|
FFR-udgiftsområde
|
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+3
+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13=10+
11+12
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
34 960
|
20 700
|
33
|
4 950
|
25 683
|
73 %
|
113
|
9 160
|
9 273
|
4
|
—
|
1
|
4
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
452 326
|
6 760
|
9
|
145 178
|
151 947
|
34 %
|
0
|
253 653
|
253 653
|
46 460
|
—
|
267
|
46 726
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
106 413
|
1 751
|
8
|
46 709
|
48 468
|
46 %
|
—
|
11 240
|
11 240
|
46 439
|
—
|
265
|
46 705
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
345 913
|
5 009
|
1
|
98 469
|
103 479
|
30 %
|
0
|
242 413
|
242 413
|
20
|
—
|
1
|
22
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
79 377
|
56 094
|
470
|
3 160
|
59 723
|
75 %
|
686
|
16 779
|
17 466
|
1 794
|
5
|
389
|
2 188
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
41 518
|
39 679
|
470
|
669
|
40 818
|
98 %
|
686
|
2
|
689
|
6
|
5
|
0
|
11
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
2 368
|
1 626
|
—
|
19
|
1 644
|
69 %
|
—
|
47
|
47
|
677
|
—
|
0
|
677
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 741
|
1 597
|
—
|
28
|
1 625
|
93 %
|
—
|
7
|
7
|
109
|
—
|
0
|
109
|
6
|
Naboområder og verden
|
17 474
|
15 130
|
—
|
242
|
15 372
|
88 %
|
1 900
|
200
|
2 100
|
2
|
—
|
1
|
2
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
11 404
|
10 286
|
85
|
559
|
10 930
|
96 %
|
22
|
315
|
337
|
135
|
—
|
2
|
137
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
4 879
|
4 171
|
85
|
335
|
4 590
|
94 %
|
22
|
153
|
175
|
114
|
—
|
1
|
115
|
O
|
Uden for FFR
|
3 922
|
—
|
—
|
199
|
199
|
5 %
|
—
|
3 723
|
3 723
|
—
|
—
|
—
|
—
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
2 759
|
1 223
|
—
|
—
|
1 223
|
44 %
|
1 343
|
7
|
1 350
|
173
|
—
|
13
|
186
|
|
I alt
|
606 331
|
113 415
|
596
|
154 334
|
268 345
|
44 %
|
4 065
|
283 891
|
287 956
|
49 354
|
5
|
671
|
50 030
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Samlede
bevillinger
i alt
|
Gennemførte betalinger
|
Bevillinger fremført til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
|
FFR-udgiftsområde
|
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+
3+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13=10+
11+12
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
22 478
|
16 495
|
115
|
1 922
|
18 532
|
82 %
|
151
|
3 744
|
3 895
|
25
|
22
|
5
|
51
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
131 414
|
67 577
|
239
|
58 639
|
126 454
|
96 %
|
27
|
4 733
|
4 760
|
10
|
187
|
3
|
200
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
79 628
|
63 849
|
11
|
11 731
|
75 591
|
95 %
|
3
|
4 029
|
4 032
|
3
|
2
|
0
|
5
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
51 787
|
3 728
|
228
|
46 908
|
50 863
|
98 %
|
24
|
704
|
728
|
7
|
185
|
3
|
195
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
58 310
|
55 312
|
492
|
1 027
|
56 831
|
97 %
|
693
|
762
|
1 455
|
17
|
7
|
0
|
24
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
41 467
|
39 605
|
486
|
669
|
40 760
|
98 %
|
687
|
2
|
689
|
11
|
7
|
0
|
18
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
2 734
|
2 515
|
3
|
29
|
2 547
|
93 %
|
3
|
181
|
184
|
2
|
1
|
0
|
3
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
726
|
703
|
0
|
4
|
708
|
97 %
|
5
|
7
|
12
|
6
|
0
|
0
|
6
|
6
|
Naboområder og verden
|
12 258
|
10 443
|
34
|
458
|
10 935
|
89 %
|
1 008
|
308
|
1 317
|
3
|
3
|
0
|
6
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
12 368
|
9 316
|
938
|
452
|
10 705
|
87 %
|
991
|
422
|
1 412
|
138
|
108
|
5
|
251
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
5 492
|
3 537
|
618
|
281
|
4 436
|
81 %
|
653
|
205
|
858
|
117
|
77
|
3
|
198
|
O
|
Uden for FFR
|
3 931
|
—
|
—
|
61
|
61
|
2 %
|
—
|
3 870
|
3 870
|
—
|
—
|
—
|
—
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
2 593
|
1 208
|
0
|
14
|
1 223
|
47 %
|
1 365
|
5
|
1 371
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
246 812
|
163 568
|
1 821
|
62 607
|
227 996
|
92 %
|
4 244
|
14 032
|
18 275
|
199
|
327
|
14
|
541
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår
|
Forpligtelser i indeværende regnskabsår
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt
|
|
FFR-udgiftsområde
|
Forpligtelser fremført fra foregående regnskabsår
|
Frigørelser/
Revalueringer
Annulleringer
|
Betalinger
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang
|
Forpligtelser indgået i regnskabsåret
|
Betalinger
|
Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4=1+2+3
|
5
|
6
|
7
|
8=5+6+7
|
9=4+8
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
42 361
|
(777)
|
(13 632)
|
27 951
|
25 683
|
(4 900)
|
(17)
|
20 766
|
48 717
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
183 747
|
(205)
|
(69 986)
|
113 555
|
151 947
|
(56 468)
|
(1)
|
95 478
|
209 033
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
180 084
|
(123)
|
(68 428)
|
111 534
|
48 468
|
(7 163)
|
(0)
|
41 305
|
152 839
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
3 662
|
(82)
|
(1 559)
|
2 021
|
103 479
|
(49 305)
|
(0)
|
54 174
|
56 195
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
40 860
|
(61)
|
(15 269)
|
25 530
|
59 723
|
(41 562)
|
(0)
|
18 161
|
43 691
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
286
|
(10)
|
(76)
|
200
|
40 818
|
(40 685)
|
—
|
133
|
333
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
4 950
|
(68)
|
(1 804)
|
3 078
|
1 644
|
(743)
|
—
|
901
|
3 980
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 503
|
(23)
|
(498)
|
981
|
1 625
|
(209)
|
(0)
|
1 415
|
2 397
|
6
|
Naboområder og verden
|
28 785
|
(687)
|
(7 821)
|
20 278
|
15 372
|
(3 115)
|
(0)
|
12 257
|
32 535
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
981
|
(124)
|
(857)
|
0
|
10 930
|
(9 848)
|
(6)
|
1 075
|
1 076
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
627
|
(92)
|
(535)
|
—
|
4 590
|
(3 901)
|
(6)
|
684
|
684
|
O
|
Uden for FFR
|
11
|
(2)
|
(3)
|
6
|
199
|
(58)
|
—
|
140
|
147
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
0
|
—
|
(0)
|
—
|
1 223
|
(1 223)
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
303 197
|
(1 946)
|
(109 870)
|
191 381
|
268 345
|
(118 126)
|
(24)
|
150 194
|
341 575
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
<2015
|
2015
|
2016
|
2017
|
2018
|
2019
|
2020
|
2021
|
I alt
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
579
|
497
|
1 020
|
2 025
|
3 632
|
8 014
|
11 812
|
21 138
|
48 717
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
2 546
|
404
|
911
|
8 637
|
16 907
|
33 036
|
51 058
|
95 534
|
209 033
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
328
|
1 222
|
1 128
|
1 065
|
2 486
|
7 231
|
12 071
|
18 161
|
43 691
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
17
|
2
|
66
|
195
|
517
|
865
|
1 414
|
904
|
3 980
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
37
|
4
|
47
|
129
|
159
|
241
|
364
|
1 415
|
2 397
|
6
|
Naboområder og verden
|
1 258
|
642
|
1 185
|
2 139
|
3 458
|
5 493
|
6 041
|
12 319
|
32 535
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
0
|
1 075
|
1 076
|
O
|
Uden for FFR
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
6
|
140
|
147
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
4 765
|
2 771
|
4 357
|
14 190
|
27 158
|
54 881
|
82 766
|
150 687
|
341 575
|
Nedsættelsen af den nye Kommission indebar en intern omstrukturering af tjenestegrenene. Reallokeringen af de tilknyttede transaktioner resulterede i en forskydning af det udestående beløb mellem de enkelte år. De samlede uindfriede forpligtelser er uændrede.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Fra budgetbevillinger
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
Uindfriede forpligtelser ved udgang af 2021 i alt
|
|
|
Forpligtelser fremført fra 2020
|
Juste-
ringer
|
Indgåede forpligtelser
|
Gennemførte betalinger
|
Endnu ikke afregnet
|
Forpligtelser fremført fra 2020
|
Juste-
ringer
|
Indgåede forpligtelser
|
Gennemførte betalinger
|
Endnu ikke afregnet
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=1+2+3-4
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10=6+7+8-9
|
11=5+10
|
1
|
Det indre marked, innovation og det digitale område
|
37 889
|
(580)
|
20 733
|
16 702
|
41 340
|
4 472
|
(215)
|
4 950
|
1 830
|
7 377
|
48 717
|
2
|
Samhørighed, resiliens og værdier
|
160 278
|
(198)
|
6 769
|
71 281
|
95 569
|
23 468
|
(8)
|
145 178
|
55 174
|
113 465
|
209 033
|
|
2a. Økonomisk, social og territorial samhørighed
|
157 017
|
(123)
|
1 759
|
67 174
|
91 479
|
23 067
|
(0)
|
46 709
|
8 416
|
61 360
|
152 839
|
|
2b. Resiliens og værdier
|
3 261
|
(75)
|
5 009
|
4 106
|
4 090
|
401
|
(8)
|
98 469
|
46 757
|
52 105
|
56 195
|
3
|
Naturressourcer og miljø
|
40 438
|
(61)
|
56 563
|
56 086
|
40 854
|
423
|
(0)
|
3 160
|
745
|
2 837
|
43 691
|
|
heraf: markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger
|
286
|
(10)
|
40 149
|
40 091
|
333
|
—
|
—
|
669
|
669
|
—
|
333
|
4
|
Migration og grænseforvaltning
|
4 679
|
(64)
|
1 626
|
2 480
|
3 760
|
271
|
(3)
|
19
|
67
|
219
|
3 980
|
5
|
Sikkerhed og forsvar
|
1 489
|
(22)
|
1 597
|
700
|
2 364
|
13
|
(1)
|
28
|
8
|
33
|
2 397
|
6
|
Naboområder og verden
|
27 712
|
(670)
|
15 130
|
10 506
|
31 666
|
1 074
|
(17)
|
242
|
429
|
869
|
32 535
|
7
|
Europæisk offentlig forvaltning
|
901
|
(92)
|
10 371
|
10 215
|
964
|
80
|
(37)
|
559
|
490
|
111
|
1 076
|
|
heraf: institutionernes administrative udgifter
|
591
|
(66)
|
4 256
|
4 155
|
626
|
36
|
(32)
|
335
|
281
|
57
|
684
|
O
|
Uden for FFR
|
|
|
—
|
—
|
—
|
11
|
(2)
|
199
|
61
|
147
|
147
|
S
|
Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
0
|
—
|
1 223
|
1 223
|
—
|
|
|
|
|
|
—
|
|
I alt
|
273 386
|
(1 687)
|
114 011
|
169 192
|
216 518
|
29 811
|
(283)
|
154 334
|
58 805
|
125 057
|
341 575
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Forpligtelsesbevillinger
|
Betalingsbevillinger
|
|
|
|
Budgetbevillinger
|
Tillægsbevillinger
|
Disponible bevillinger i alt
|
Budgetbevillinger
|
Tillægsbevillinger
|
Disponible bevillinger i alt
|
|
Program
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Ændringsbudgetter og overførsler
|
Endeligt vedtaget budget
|
Fremførsler
|
Formålsbestemte indtægter
|
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Ændringsbudgetter og overførsler
|
Endeligt vedtaget budget
|
Fremførsler
|
Formålsbestemte indtægter
|
|
|
|
1
|
2
|
3=1+2
|
4
|
5
|
6=3+
4+5
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12=9+
10+11
|
1
|
Horisont Europa
|
11 507
|
1
|
11 508
|
20
|
6 750
|
18 278
|
9 835
|
(905)
|
8 930
|
81
|
3 926
|
12 937
|
|
Euratom
|
266
|
(1)
|
265
|
12
|
73
|
349
|
254
|
18
|
272
|
45
|
127
|
444
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
864
|
—
|
864
|
—
|
17
|
881
|
614
|
—
|
614
|
0
|
45
|
659
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
490
|
490
|
—
|
—
|
—
|
—
|
377
|
377
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
10
|
(0)
|
10
|
—
|
—
|
10
|
14
|
(2)
|
12
|
—
|
—
|
12
|
|
InvestEU-Fonden
|
654
|
3
|
657
|
—
|
6 511
|
7 168
|
1 081
|
(142)
|
939
|
—
|
724
|
1 662
|
|
CEF — Transport
|
1 785
|
0
|
1 786
|
—
|
21
|
1 807
|
1 428
|
(49)
|
1 380
|
1
|
18
|
1 398
|
|
CEF — Energi
|
785
|
—
|
785
|
—
|
9
|
794
|
471
|
71
|
543
|
1
|
12
|
556
|
|
CEF — Digital
|
277
|
—
|
277
|
—
|
1
|
279
|
207
|
(50)
|
158
|
1
|
6
|
164
|
|
Et Digitalt Europa
|
1 130
|
1
|
1 130
|
—
|
31
|
1 161
|
159
|
(69)
|
90
|
0
|
4
|
94
|
|
Decentrale agenturer
|
188
|
1
|
189
|
—
|
13
|
203
|
188
|
1
|
189
|
—
|
13
|
203
|
|
Andre foranstaltninger
|
375
|
(3)
|
372
|
—
|
—
|
372
|
375
|
(3)
|
372
|
—
|
—
|
372
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
17
|
—
|
17
|
1
|
—
|
18
|
23
|
(6)
|
18
|
0
|
—
|
18
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
26
|
(1)
|
25
|
—
|
8
|
33
|
21
|
6
|
27
|
—
|
0
|
27
|
|
Det indre marked
|
575
|
8
|
583
|
—
|
44
|
627
|
547
|
(121)
|
427
|
4
|
57
|
488
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
24
|
—
|
24
|
—
|
1
|
25
|
24
|
(8)
|
16
|
—
|
1
|
17
|
|
Beskatning
|
36
|
(1)
|
35
|
—
|
1
|
36
|
33
|
3
|
36
|
0
|
3
|
38
|
|
Told
|
127
|
(1)
|
126
|
—
|
4
|
130
|
86
|
6
|
93
|
0
|
8
|
100
|
|
Decentrale agenturer
|
121
|
(3)
|
118
|
—
|
10
|
128
|
121
|
(3)
|
118
|
—
|
10
|
128
|
|
Andre foranstaltninger
|
8
|
1
|
9
|
—
|
0
|
9
|
8
|
(1)
|
7
|
—
|
0
|
7
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
8
|
(3)
|
5
|
—
|
—
|
5
|
14
|
(5)
|
9
|
—
|
—
|
9
|
|
Det europæiske rumprogram
|
1 997
|
(20)
|
1 977
|
—
|
125
|
2 102
|
1 652
|
728
|
2 379
|
4
|
339
|
2 722
|
|
Decentrale agenturer
|
36
|
20
|
56
|
—
|
1
|
57
|
36
|
7
|
43
|
—
|
1
|
44
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
1
|
(1)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
20 817
|
1
|
20 817
|
33
|
14 110
|
34 960
|
17 192
|
(521)
|
16 670
|
137
|
5 671
|
22 478
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)*
|
29 240
|
(0)
|
29 240
|
—
|
35 562
|
64 803
|
33 871
|
3 505
|
37 376
|
5
|
10 076
|
47 457
|
|
Samhørighedsfonden
|
4 696
|
0
|
4 696
|
—
|
1 363
|
6 059
|
10 595
|
(2 097)
|
8 498
|
2
|
1 351
|
9 852
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
1 442
|
—
|
1 442
|
—
|
12
|
1 455
|
1 250
|
(228)
|
1 022
|
—
|
13
|
1 035
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
4
|
(1)
|
3
|
—
|
0
|
3
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)*
|
12 812
|
0
|
12 812
|
8
|
21 277
|
34 097
|
16 147
|
809
|
16 956
|
6
|
4 319
|
21 280
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
32
|
—
|
32
|
—
|
2
|
34
|
35
|
4
|
39
|
0
|
1
|
40
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
116
|
—
|
116
|
—
|
337 969
|
338 086
|
109
|
(27)
|
82
|
1
|
46 386
|
46 469
|
|
Pericles IV
|
1
|
—
|
1
|
—
|
0
|
1
|
1
|
(0)
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
EU-genopretning
|
40
|
(35)
|
5
|
—
|
—
|
5
|
40
|
(35)
|
5
|
—
|
—
|
5
|
|
RescEU
|
90
|
92
|
183
|
—
|
2 085
|
2 267
|
194
|
(29)
|
165
|
17
|
23
|
204
|
|
EU4Health
|
327
|
2
|
329
|
—
|
10
|
339
|
128
|
(68)
|
60
|
1
|
4
|
66
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
—
|
232
|
232
|
—
|
439
|
671
|
90
|
224
|
314
|
379
|
439
|
1 132
|
|
Decentrale agenturer
|
258
|
67
|
324
|
—
|
18
|
343
|
248
|
68
|
316
|
—
|
18
|
334
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
1
|
3
|
—
|
—
|
3
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
11
|
—
|
11
|
—
|
1
|
13
|
10
|
(0)
|
10
|
—
|
2
|
12
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
102
|
0
|
103
|
—
|
12
|
114
|
85
|
(30)
|
55
|
1
|
13
|
69
|
|
Erasmus+
|
2 663
|
0
|
2 663
|
—
|
305
|
2 968
|
2 408
|
(419)
|
1 989
|
7
|
680
|
2 676
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
136
|
—
|
136
|
—
|
12
|
147
|
127
|
(30)
|
96
|
2
|
17
|
115
|
|
Et Kreativt Europa
|
306
|
—
|
306
|
—
|
14
|
320
|
237
|
(104)
|
133
|
2
|
16
|
151
|
|
Retlige anliggender
|
46
|
0
|
47
|
—
|
6
|
53
|
45
|
(10)
|
35
|
0
|
6
|
42
|
|
Rettigheder og værdier
|
97
|
2
|
99
|
—
|
2
|
101
|
88
|
(27)
|
60
|
1
|
2
|
63
|
|
Decentrale agenturer
|
220
|
(1)
|
220
|
1
|
4
|
225
|
220
|
(17)
|
203
|
2
|
5
|
210
|
|
Andre foranstaltninger
|
9
|
—
|
9
|
—
|
1
|
10
|
7
|
(1)
|
7
|
—
|
1
|
8
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
32
|
(2)
|
30
|
—
|
0
|
30
|
51
|
(23)
|
28
|
—
|
0
|
28
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
184
|
—
|
184
|
—
|
2
|
185
|
162
|
(4)
|
158
|
—
|
2
|
160
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
52 862
|
358
|
53 219
|
9
|
399 098
|
452 326
|
66 154
|
1 460
|
67 614
|
426
|
63 375
|
131 414
|
3
|
Garantier for landbruget
|
40 368
|
4
|
40 371
|
475
|
672
|
41 518
|
40 354
|
(51)
|
40 303
|
493
|
672
|
41 467
|
|
Andre programmer for naturressourcer og miljø
|
75
|
(75)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
72
|
(72)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
15 345
|
(4)
|
15 341
|
—
|
8 492
|
23 833
|
15 022
|
(673)
|
14 349
|
2
|
817
|
15 168
|
|
Hav og Fiskeri
|
761
|
(2)
|
759
|
—
|
239
|
998
|
829
|
(134)
|
695
|
1
|
151
|
847
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
74
|
78
|
152
|
—
|
—
|
152
|
73
|
77
|
150
|
—
|
—
|
150
|
|
Decentrale agenturer
|
17
|
4
|
21
|
—
|
1
|
22
|
17
|
4
|
21
|
—
|
1
|
22
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
6
|
(3)
|
3
|
—
|
—
|
3
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
739
|
0
|
739
|
—
|
3
|
742
|
371
|
72
|
443
|
4
|
2
|
449
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
1 137
|
(0)
|
1 137
|
—
|
10 868
|
12 005
|
0
|
1
|
1
|
—
|
94
|
96
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
—
|
—
|
—
|
—
|
46
|
46
|
—
|
—
|
—
|
—
|
46
|
46
|
|
Decentrale agenturer
|
51
|
(0)
|
50
|
—
|
7
|
57
|
51
|
(0)
|
50
|
—
|
7
|
57
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
4
|
—
|
—
|
4
|
9
|
(4)
|
5
|
—
|
—
|
5
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
58 569
|
5
|
58 574
|
475
|
20 328
|
79 377
|
56 804
|
(783)
|
56 021
|
499
|
1 790
|
58 310
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
873
|
22
|
895
|
—
|
8
|
903
|
1 301
|
(76)
|
1 225
|
2
|
9
|
1 236
|
|
Decentrale agenturer
|
138
|
—
|
138
|
—
|
22
|
160
|
138
|
—
|
138
|
—
|
22
|
160
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
398
|
34
|
432
|
—
|
9
|
442
|
488
|
(86)
|
402
|
2
|
154
|
558
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
135
|
—
|
135
|
—
|
—
|
135
|
33
|
(33)
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
734
|
(32)
|
703
|
—
|
25
|
728
|
726
|
28
|
754
|
—
|
25
|
779
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
2 279
|
24
|
2 303
|
—
|
65
|
2 368
|
2 686
|
(167)
|
2 519
|
4
|
210
|
2 734
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
176
|
2
|
178
|
—
|
3
|
182
|
181
|
(15)
|
165
|
0
|
4
|
169
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
73
|
—
|
73
|
—
|
—
|
73
|
50
|
(4)
|
46
|
—
|
—
|
46
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
69
|
—
|
69
|
—
|
1
|
70
|
78
|
3
|
81
|
—
|
1
|
82
|
|
Decentrale agenturer
|
198
|
(5)
|
193
|
—
|
7
|
200
|
198
|
(5)
|
193
|
—
|
7
|
200
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
22
|
(1)
|
21
|
—
|
0
|
21
|
21
|
—
|
21
|
—
|
0
|
21
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
283
|
40
|
323
|
—
|
7
|
330
|
13
|
(12)
|
1
|
—
|
0
|
2
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
662
|
(40)
|
623
|
—
|
17
|
639
|
109
|
90
|
199
|
0
|
0
|
199
|
|
Militær mobilitet
|
227
|
—
|
227
|
—
|
—
|
227
|
17
|
(15)
|
2
|
—
|
—
|
2
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
5
|
0
|
5
|
—
|
0
|
5
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
1 709
|
(3)
|
1 706
|
—
|
35
|
1 741
|
671
|
43
|
714
|
0
|
12
|
726
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
12 071
|
340
|
12 411
|
—
|
216
|
12 627
|
6 514
|
167
|
6 681
|
24
|
234
|
6 939
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
38
|
—
|
38
|
—
|
3
|
40
|
33
|
(16)
|
17
|
1
|
3
|
20
|
|
Humanitær bistand
|
1 503
|
665
|
2 168
|
—
|
39
|
2 207
|
1 900
|
507
|
2 407
|
5
|
61
|
2 473
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
352
|
0
|
352
|
—
|
57
|
409
|
329
|
18
|
346
|
0
|
41
|
388
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
67
|
—
|
67
|
—
|
—
|
67
|
33
|
(26)
|
8
|
—
|
—
|
8
|
|
Andre foranstaltninger
|
72
|
(53)
|
19
|
—
|
0
|
19
|
42
|
(24)
|
17
|
—
|
0
|
17
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
2
|
2
|
—
|
0
|
2
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
93
|
(1)
|
92
|
—
|
1
|
94
|
78
|
(7)
|
71
|
—
|
1
|
72
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
1 901
|
(18)
|
1 884
|
—
|
127
|
2 011
|
1 882
|
22
|
1 905
|
7
|
427
|
2 338
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
16 097
|
934
|
17 031
|
—
|
443
|
17 474
|
10 811
|
644
|
11 455
|
37
|
766
|
12 258
|
7
|
Personalepensioner
|
2 179
|
—
|
2 179
|
—
|
—
|
2 179
|
2 179
|
—
|
2 179
|
—
|
—
|
2 179
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
11
|
—
|
11
|
—
|
—
|
11
|
11
|
—
|
11
|
—
|
—
|
11
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
1
|
0
|
1
|
—
|
—
|
1
|
1
|
0
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
7
|
—
|
7
|
—
|
—
|
7
|
7
|
—
|
7
|
—
|
—
|
7
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
12
|
(1)
|
12
|
—
|
—
|
12
|
12
|
(1)
|
12
|
—
|
—
|
12
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
5
|
0
|
5
|
—
|
—
|
5
|
5
|
0
|
5
|
—
|
—
|
5
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
0
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Europaskolerne
|
197
|
—
|
197
|
—
|
20
|
216
|
197
|
—
|
197
|
1
|
20
|
217
|
|
Vederlag til fast personale
|
2 509
|
(14)
|
2 495
|
—
|
67
|
2 561
|
2 509
|
(14)
|
2 495
|
0
|
67
|
2 561
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
242
|
6
|
248
|
—
|
64
|
312
|
242
|
6
|
248
|
38
|
64
|
350
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
15
|
—
|
15
|
—
|
0
|
15
|
15
|
—
|
15
|
0
|
0
|
15
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
3
|
—
|
3
|
—
|
—
|
3
|
3
|
—
|
3
|
—
|
—
|
3
|
|
Udgifter til ansættelser
|
29
|
(3)
|
26
|
—
|
1
|
27
|
29
|
(3)
|
26
|
3
|
1
|
31
|
|
Udtræden
|
8
|
—
|
8
|
—
|
—
|
8
|
8
|
—
|
8
|
—
|
—
|
8
|
|
Uddannelse
|
18
|
(0)
|
17
|
—
|
5
|
23
|
18
|
(0)
|
17
|
11
|
5
|
34
|
|
Social og mobilitet
|
22
|
2
|
24
|
—
|
28
|
52
|
22
|
2
|
24
|
12
|
29
|
64
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
242
|
55
|
298
|
—
|
84
|
381
|
242
|
55
|
298
|
142
|
84
|
523
|
|
Leje og køb
|
302
|
16
|
318
|
—
|
39
|
357
|
302
|
16
|
318
|
5
|
39
|
361
|
|
I forbindelse med bygninger
|
100
|
(13)
|
86
|
—
|
28
|
114
|
100
|
(13)
|
86
|
51
|
28
|
165
|
|
Sikkerhed
|
63
|
(0)
|
63
|
—
|
11
|
75
|
63
|
(0)
|
63
|
26
|
11
|
100
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
61
|
(36)
|
25
|
—
|
3
|
28
|
61
|
(36)
|
25
|
7
|
3
|
35
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
31
|
(25)
|
6
|
—
|
4
|
9
|
31
|
(25)
|
6
|
6
|
4
|
16
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
3
|
(0)
|
2
|
—
|
0
|
2
|
3
|
(0)
|
2
|
1
|
0
|
3
|
|
Publikationer
|
10
|
3
|
13
|
—
|
4
|
17
|
10
|
3
|
13
|
7
|
4
|
24
|
|
Erhvervelse af information
|
4
|
(0)
|
4
|
—
|
0
|
4
|
4
|
(0)
|
4
|
1
|
0
|
5
|
|
Studier og undersøgelser
|
4
|
2
|
6
|
—
|
0
|
6
|
4
|
2
|
6
|
11
|
0
|
17
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
11
|
13
|
24
|
—
|
8
|
32
|
11
|
13
|
24
|
16
|
8
|
48
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
28
|
(3)
|
24
|
—
|
17
|
41
|
28
|
(3)
|
24
|
3
|
17
|
44
|
|
Andre administrationsudgifter
|
20
|
(2)
|
18
|
—
|
7
|
25
|
20
|
(2)
|
18
|
8
|
7
|
33
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
0
|
1
|
0
|
—
|
1
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
4 313
|
(6)
|
4 307
|
85
|
488
|
4 879
|
4 313
|
(6)
|
4 307
|
695
|
489
|
5 492
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
10 448
|
(6)
|
10 443
|
85
|
876
|
11 404
|
10 450
|
(5)
|
10 444
|
1 045
|
879
|
12 368
|
O
|
Innovationsfonden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 816
|
3 816
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 819
|
3 819
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
106
|
106
|
—
|
—
|
—
|
—
|
112
|
112
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 922
|
3 922
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3 931
|
3 931
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
1 273
|
(429)
|
844
|
—
|
—
|
844
|
1 273
|
(408)
|
866
|
—
|
—
|
866
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
197
|
—
|
197
|
—
|
20
|
217
|
20
|
(10)
|
10
|
0
|
20
|
30
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
—
|
1 698
|
1 698
|
—
|
—
|
1 698
|
—
|
1 698
|
1 698
|
—
|
—
|
1 698
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
1 471
|
1 269
|
2 739
|
—
|
20
|
2 759
|
1 293
|
1 280
|
2 574
|
0
|
20
|
2 593
|
|
I alt
|
164 251
|
2 582
|
166 833
|
602
|
438 896
|
606 331
|
166 060
|
1 951
|
168 011
|
2 149
|
76 653
|
246 812
|
*
Dette FFR-program omfatter den supplerende finansieringsramme fra NextGenerationEU for REACT-EU-pakken. Der henvises til kapitel 1.1 Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet. Afsnittet om Udgiftsområde 2 indeholder nærmere oplysninger om bidraget fra dette FFR-program til REACT-EU-pakken.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Samlede
bevillinger
i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
Fremførte bevillinger
til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
|
Program
|
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+3
+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13=10+
11+12
|
1
|
Horisont Europa
|
18 278
|
11 394
|
20
|
2 484
|
13 897
|
76 %
|
113
|
4 263
|
4 376
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Euratom
|
349
|
265
|
12
|
11
|
288
|
82 %
|
—
|
61
|
61
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
881
|
864
|
—
|
1
|
865
|
98 %
|
—
|
16
|
16
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
490
|
—
|
—
|
82
|
82
|
17 %
|
—
|
408
|
408
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
10
|
10
|
—
|
—
|
10
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
InvestEU-Fonden
|
7 168
|
657
|
—
|
2 176
|
2 833
|
40 %
|
—
|
4 338
|
4 338
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
CEF — Transport
|
1 807
|
1 786
|
—
|
20
|
1 806
|
100 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
(0)
|
0
|
|
CEF — Energi
|
794
|
784
|
—
|
5
|
789
|
99 %
|
—
|
4
|
4
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
CEF — Digital
|
279
|
277
|
—
|
0
|
277
|
100 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Et Digitalt Europa
|
1 161
|
1 129
|
—
|
31
|
1 160
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Decentrale agenturer
|
203
|
189
|
—
|
8
|
197
|
97 %
|
—
|
5
|
5
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
372
|
372
|
—
|
—
|
372
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
18
|
17
|
1
|
—
|
18
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
33
|
25
|
—
|
6
|
31
|
96 %
|
—
|
1
|
1
|
—
|
—
|
(0)
|
(0)
|
|
Det indre marked
|
627
|
582
|
—
|
17
|
600
|
96 %
|
—
|
26
|
26
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
25
|
24
|
—
|
—
|
24
|
98 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Beskatning
|
36
|
35
|
—
|
0
|
35
|
97 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Told
|
130
|
126
|
—
|
0
|
126
|
97 %
|
—
|
4
|
4
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
128
|
118
|
—
|
5
|
123
|
96 %
|
—
|
5
|
5
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
9
|
9
|
—
|
0
|
9
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
5
|
5
|
—
|
—
|
5
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Det europæiske rumprogram
|
2 102
|
1 977
|
—
|
102
|
2 079
|
99 %
|
—
|
23
|
23
|
0
|
—
|
(0)
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
57
|
56
|
—
|
1
|
57
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
34 960
|
20 700
|
33
|
4 950
|
25 683
|
73 %
|
113
|
9 160
|
9 273
|
4
|
—
|
1
|
4
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)*
|
64 803
|
238
|
—
|
28 028
|
28 266
|
44 %
|
—
|
7 449
|
7 449
|
29 002
|
—
|
86
|
29 088
|
|
Samhørighedsfonden
|
6 059
|
16
|
—
|
1 307
|
1 323
|
22 %
|
—
|
44
|
44
|
4 679
|
—
|
12
|
4 691
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
1 455
|
1 442
|
—
|
0
|
1 442
|
99 %
|
—
|
12
|
12
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)*
|
34 097
|
54
|
8
|
17 374
|
17 437
|
51 %
|
—
|
3 735
|
3 735
|
12 758
|
—
|
168
|
12 925
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
34
|
32
|
—
|
1
|
33
|
97 %
|
—
|
1
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
338 086
|
116
|
—
|
98 034
|
98 150
|
29 %
|
—
|
239 935
|
239 935
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pericles IV
|
1
|
1
|
—
|
0
|
1
|
96 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
EU-genopretning
|
5
|
5
|
—
|
—
|
5
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
RescEU
|
2 267
|
183
|
—
|
153
|
336
|
15 %
|
0
|
1 932
|
1 932
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
EU4Health
|
339
|
329
|
—
|
9
|
338
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
671
|
232
|
—
|
70
|
301
|
45 %
|
—
|
370
|
370
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
343
|
324
|
—
|
10
|
335
|
98 %
|
—
|
8
|
8
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
13
|
11
|
—
|
1
|
12
|
94 %
|
—
|
—
|
—
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
114
|
89
|
—
|
6
|
95
|
83 %
|
—
|
6
|
6
|
14
|
—
|
0
|
14
|
|
Erasmus+
|
2 968
|
2 663
|
—
|
169
|
2 832
|
95 %
|
—
|
135
|
135
|
0
|
—
|
1
|
1
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
147
|
136
|
—
|
0
|
136
|
92 %
|
—
|
11
|
11
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Et Kreativt Europa
|
320
|
306
|
—
|
9
|
316
|
99 %
|
—
|
5
|
5
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Retlige anliggender
|
53
|
47
|
—
|
1
|
47
|
89 %
|
—
|
6
|
6
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Rettigheder og værdier
|
101
|
99
|
—
|
1
|
100
|
99 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
225
|
220
|
1
|
3
|
223
|
99 %
|
—
|
2
|
2
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
10
|
6
|
—
|
0
|
6
|
65 %
|
—
|
1
|
1
|
3
|
—
|
—
|
3
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
30
|
30
|
—
|
0
|
30
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
185
|
181
|
—
|
1
|
182
|
98 %
|
—
|
1
|
1
|
2
|
—
|
0
|
2
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
452 326
|
6 760
|
9
|
145 178
|
151 947
|
34 %
|
0
|
253 653
|
253 653
|
46 460
|
—
|
267
|
46 726
|
3
|
Garantier for landbruget
|
41 518
|
39 679
|
470
|
669
|
40 818
|
98 %
|
686
|
2
|
689
|
6
|
5
|
0
|
11
|
|
Andre programmer for naturressourcer og miljø
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
23 833
|
15 339
|
—
|
2 366
|
17 705
|
74 %
|
—
|
5 866
|
5 866
|
2
|
—
|
260
|
262
|
|
Hav og Fiskeri
|
998
|
107
|
—
|
110
|
217
|
22 %
|
—
|
0
|
0
|
652
|
—
|
129
|
781
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
152
|
152
|
—
|
—
|
152
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
22
|
21
|
—
|
0
|
21
|
97 %
|
—
|
1
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
742
|
739
|
—
|
3
|
741
|
100 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
12 005
|
4
|
—
|
5
|
9
|
0 %
|
—
|
10 863
|
10 863
|
1 133
|
—
|
—
|
1 133
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
46
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0 %
|
—
|
46
|
46
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
57
|
50
|
—
|
6
|
57
|
99 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
4
|
—
|
—
|
4
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
79 377
|
56 094
|
470
|
3 160
|
59 723
|
75 %
|
686
|
16 779
|
17 466
|
1 794
|
5
|
389
|
2 188
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
903
|
497
|
—
|
2
|
499
|
55 %
|
—
|
6
|
6
|
398
|
—
|
—
|
398
|
|
Decentrale agenturer
|
160
|
138
|
—
|
4
|
142
|
89 %
|
—
|
18
|
18
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
442
|
153
|
—
|
3
|
156
|
35 %
|
—
|
7
|
7
|
279
|
—
|
—
|
279
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
135
|
135
|
—
|
—
|
135
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
728
|
703
|
—
|
10
|
712
|
98 %
|
—
|
16
|
16
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
2 368
|
1 626
|
—
|
19
|
1 644
|
69 %
|
—
|
47
|
47
|
677
|
—
|
0
|
677
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
182
|
70
|
—
|
1
|
71
|
39 %
|
—
|
2
|
2
|
108
|
—
|
—
|
108
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
73
|
73
|
—
|
—
|
73
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
70
|
69
|
—
|
0
|
69
|
99 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
200
|
193
|
—
|
3
|
196
|
98 %
|
—
|
4
|
4
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
21
|
20
|
—
|
0
|
20
|
96 %
|
—
|
0
|
0
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
330
|
323
|
—
|
7
|
330
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
639
|
623
|
—
|
17
|
639
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Militær mobilitet
|
227
|
227
|
—
|
—
|
227
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
1 741
|
1 597
|
—
|
28
|
1 625
|
93 %
|
—
|
7
|
7
|
109
|
—
|
0
|
109
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
12 627
|
10 833
|
—
|
127
|
10 960
|
87 %
|
1 578
|
89
|
1 667
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
40
|
38
|
—
|
0
|
38
|
94 %
|
0
|
2
|
2
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Humanitær bistand
|
2 207
|
2 168
|
—
|
28
|
2 196
|
100 %
|
—
|
11
|
11
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
409
|
352
|
—
|
56
|
408
|
100 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
67
|
63
|
—
|
—
|
63
|
94 %
|
4
|
—
|
4
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
19
|
17
|
—
|
—
|
17
|
94 %
|
—
|
0
|
0
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
94
|
92
|
—
|
1
|
93
|
99 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
2 011
|
1 566
|
—
|
30
|
1 596
|
79 %
|
318
|
97
|
415
|
(0)
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
17 474
|
15 130
|
—
|
242
|
15 372
|
88 %
|
1 900
|
200
|
2 100
|
2
|
—
|
1
|
2
|
7
|
Personalepensioner
|
2 179
|
2 173
|
—
|
—
|
2 173
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
5
|
—
|
—
|
5
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
11
|
11
|
—
|
—
|
11
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
1
|
1
|
—
|
—
|
1
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
7
|
7
|
—
|
—
|
7
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
12
|
12
|
—
|
—
|
12
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
5
|
5
|
—
|
—
|
5
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
94 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
94 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Europaskolerne
|
216
|
197
|
—
|
15
|
212
|
98 %
|
—
|
5
|
5
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Vederlag til fast personale
|
2 561
|
2 494
|
—
|
31
|
2 526
|
99 %
|
—
|
35
|
35
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
312
|
238
|
—
|
33
|
271
|
87 %
|
—
|
31
|
31
|
10
|
—
|
0
|
10
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
15
|
15
|
—
|
0
|
15
|
98 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
3
|
3
|
—
|
—
|
3
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Udgifter til ansættelser
|
27
|
26
|
—
|
1
|
27
|
98 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Udtræden
|
8
|
8
|
—
|
—
|
8
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Uddannelse
|
23
|
17
|
—
|
3
|
20
|
87 %
|
—
|
3
|
3
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Social og mobilitet
|
52
|
24
|
—
|
17
|
41
|
79 %
|
—
|
11
|
11
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
381
|
298
|
—
|
50
|
347
|
91 %
|
—
|
34
|
34
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Leje og køb
|
357
|
318
|
—
|
27
|
345
|
97 %
|
—
|
12
|
12
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
I forbindelse med bygninger
|
114
|
86
|
—
|
19
|
105
|
92 %
|
—
|
9
|
9
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Sikkerhed
|
75
|
63
|
—
|
6
|
69
|
92 %
|
—
|
6
|
6
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
28
|
24
|
—
|
1
|
25
|
88 %
|
—
|
2
|
2
|
1
|
—
|
1
|
2
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
9
|
5
|
—
|
1
|
6
|
66 %
|
—
|
2
|
2
|
1
|
—
|
0
|
2
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
2
|
2
|
—
|
0
|
2
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Publikationer
|
17
|
13
|
—
|
3
|
16
|
93 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Erhvervelse af information
|
4
|
4
|
—
|
0
|
4
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Studier og undersøgelser
|
6
|
5
|
—
|
0
|
5
|
88 %
|
—
|
0
|
0
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
32
|
24
|
—
|
3
|
27
|
86 %
|
—
|
4
|
4
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
41
|
24
|
—
|
10
|
35
|
85 %
|
—
|
6
|
6
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre administrationsudgifter
|
25
|
18
|
—
|
4
|
22
|
88 %
|
—
|
3
|
3
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
4 879
|
4 171
|
85
|
335
|
4 590
|
94 %
|
22
|
153
|
175
|
114
|
—
|
1
|
115
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
11 404
|
10 286
|
85
|
559
|
10 930
|
96 %
|
22
|
315
|
337
|
135
|
—
|
2
|
137
|
O
|
Innovationsfonden
|
3 816
|
—
|
—
|
147
|
147
|
4 %
|
—
|
3 670
|
3 670
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
106
|
—
|
—
|
52
|
52
|
49 %
|
—
|
53
|
53
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
3 922
|
—
|
—
|
199
|
199
|
5 %
|
—
|
3 723
|
3 723
|
—
|
—
|
—
|
—
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
844
|
791
|
—
|
—
|
791
|
94 %
|
53
|
—
|
53
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
217
|
24
|
—
|
—
|
24
|
11 %
|
—
|
7
|
7
|
173
|
—
|
13
|
186
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
1 698
|
407
|
—
|
—
|
407
|
24 %
|
1 291
|
—
|
1 291
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
2 759
|
1 223
|
—
|
—
|
1 223
|
44 %
|
1 343
|
7
|
1 350
|
173
|
—
|
13
|
186
|
|
I alt
|
606 331
|
113 415
|
596
|
154 334
|
268 345
|
44 %
|
4 065
|
283 891
|
287 956
|
49 354
|
5
|
671
|
50 030
|
*
Dette FFR-program omfatter den supplerende finansieringsramme fra NextGenerationEU for REACT-EU-pakken. Der henvises til kapitel 1.1 Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet. Afsnittet om Udgiftsområde 2 indeholder nærmere oplysninger om bidraget fra dette FFR-program til REACT-EU-pakken.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Samlede
bevillinger
i alt
|
Gennemførte betalinger
|
Fremførte bevillinger
til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
|
Program
|
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+
3+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13=10+
11+12
|
1
|
Horisont Europa
|
12 937
|
8 818
|
73
|
997
|
9 888
|
76 %
|
110
|
2 926
|
3 036
|
2
|
8
|
4
|
14
|
|
Euratom
|
444
|
256
|
33
|
13
|
301
|
68 %
|
16
|
115
|
130
|
0
|
12
|
—
|
13
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
659
|
612
|
0
|
1
|
613
|
93 %
|
1
|
45
|
46
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
377
|
—
|
—
|
74
|
74
|
20 %
|
—
|
303
|
303
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
12
|
12
|
—
|
—
|
12
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
InvestEU-Fonden
|
1 662
|
938
|
—
|
574
|
1 512
|
91 %
|
1
|
149
|
150
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
CEF — Transport
|
1 398
|
1 377
|
1
|
13
|
1 391
|
99 %
|
1
|
4
|
5
|
2
|
0
|
—
|
2
|
|
CEF — Energi
|
556
|
540
|
1
|
12
|
552
|
99 %
|
1
|
0
|
2
|
1
|
1
|
(0)
|
2
|
|
CEF — Digital
|
164
|
157
|
1
|
5
|
162
|
99 %
|
1
|
1
|
2
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Et Digitalt Europa
|
94
|
80
|
0
|
4
|
84
|
89 %
|
6
|
0
|
6
|
3
|
0
|
0
|
4
|
|
Decentrale agenturer
|
203
|
189
|
—
|
8
|
197
|
97 %
|
—
|
5
|
5
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
372
|
372
|
—
|
—
|
372
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
18
|
11
|
0
|
—
|
12
|
66 %
|
—
|
—
|
—
|
6
|
—
|
—
|
6
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
27
|
25
|
—
|
0
|
25
|
90 %
|
—
|
0
|
0
|
3
|
—
|
0
|
3
|
|
Det indre marked
|
488
|
413
|
4
|
16
|
432
|
89 %
|
8
|
41
|
49
|
6
|
0
|
0
|
7
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
17
|
15
|
—
|
0
|
15
|
91 %
|
—
|
1
|
1
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
Beskatning
|
38
|
35
|
0
|
1
|
37
|
96 %
|
0
|
1
|
2
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Told
|
100
|
92
|
0
|
4
|
97
|
96 %
|
0
|
4
|
4
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
128
|
118
|
—
|
5
|
123
|
96 %
|
—
|
5
|
5
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
7
|
7
|
—
|
0
|
7
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
9
|
9
|
—
|
—
|
9
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Det europæiske rumprogram
|
2 722
|
2 374
|
4
|
195
|
2 573
|
95 %
|
5
|
143
|
148
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
44
|
43
|
—
|
1
|
44
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
22 478
|
16 495
|
115
|
1 922
|
18 532
|
82 %
|
151
|
3 744
|
3 895
|
25
|
22
|
5
|
51
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)*
|
47 457
|
37 374
|
5
|
8 034
|
45 412
|
96 %
|
2
|
2 043
|
2 044
|
1
|
0
|
(0)
|
1
|
|
Samhørighedsfonden
|
9 852
|
8 498
|
2
|
1 219
|
9 719
|
99 %
|
0
|
133
|
133
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
1 035
|
1 022
|
—
|
9
|
1 031
|
100 %
|
—
|
4
|
4
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
3
|
3
|
—
|
—
|
3
|
99 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)*
|
21 280
|
16 952
|
4
|
2 470
|
19 426
|
91 %
|
2
|
1 849
|
1 850
|
2
|
2
|
0
|
4
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
40
|
38
|
0
|
1
|
40
|
98 %
|
1
|
0
|
1
|
(0)
|
0
|
(0)
|
0
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
46 469
|
79
|
1
|
46 375
|
46 455
|
100 %
|
2
|
11
|
13
|
2
|
0
|
(0)
|
2
|
|
Pericles IV
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
90 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
EU-genopretning
|
5
|
3
|
—
|
—
|
3
|
66 %
|
2
|
—
|
2
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
RescEU
|
204
|
165
|
17
|
15
|
196
|
96 %
|
—
|
8
|
8
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
EU4Health
|
66
|
57
|
1
|
4
|
61
|
93 %
|
3
|
0
|
4
|
0
|
0
|
0
|
1
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
1 132
|
314
|
195
|
70
|
579
|
51 %
|
—
|
370
|
370
|
—
|
183
|
—
|
183
|
|
Decentrale agenturer
|
334
|
316
|
—
|
10
|
326
|
98 %
|
—
|
8
|
8
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
3
|
3
|
—
|
—
|
3
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
12
|
9
|
—
|
2
|
11
|
93 %
|
—
|
—
|
—
|
1
|
—
|
—
|
1
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
69
|
52
|
1
|
6
|
59
|
85 %
|
2
|
6
|
8
|
2
|
1
|
0
|
2
|
|
Erasmus+
|
2 676
|
1 981
|
7
|
409
|
2 397
|
90 %
|
7
|
268
|
276
|
0
|
0
|
2
|
3
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
115
|
93
|
2
|
3
|
97
|
84 %
|
4
|
14
|
18
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Et Kreativt Europa
|
151
|
131
|
2
|
8
|
141
|
93 %
|
2
|
8
|
10
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Retlige anliggender
|
42
|
35
|
0
|
0
|
35
|
83 %
|
1
|
6
|
7
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Rettigheder og værdier
|
63
|
59
|
0
|
1
|
61
|
96 %
|
1
|
1
|
2
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Decentrale agenturer
|
210
|
203
|
2
|
3
|
208
|
99 %
|
—
|
2
|
2
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Andre foranstaltninger
|
8
|
6
|
—
|
0
|
6
|
84 %
|
—
|
1
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
28
|
28
|
—
|
0
|
28
|
97 %
|
—
|
—
|
—
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
160
|
157
|
—
|
1
|
158
|
99 %
|
—
|
1
|
1
|
1
|
—
|
0
|
1
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
131 414
|
67 577
|
239
|
58 639
|
126 454
|
96 %
|
27
|
4 733
|
4 760
|
10
|
187
|
3
|
200
|
3
|
Garantier for landbruget
|
41 467
|
39 605
|
486
|
669
|
40 760
|
98 %
|
687
|
2
|
689
|
11
|
7
|
0
|
18
|
|
Andre programmer for naturressourcer og miljø
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
15 168
|
14 345
|
2
|
306
|
14 652
|
97 %
|
0
|
512
|
512
|
4
|
0
|
—
|
4
|
|
Hav og Fiskeri
|
847
|
693
|
1
|
44
|
739
|
87 %
|
1
|
107
|
108
|
1
|
0
|
0
|
1
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
150
|
150
|
—
|
—
|
150
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
22
|
21
|
—
|
0
|
21
|
97 %
|
—
|
1
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
3
|
3
|
—
|
—
|
3
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
449
|
437
|
4
|
2
|
442
|
99 %
|
5
|
1
|
6
|
1
|
0
|
0
|
1
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
96
|
1
|
—
|
0
|
1
|
1 %
|
—
|
94
|
94
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
46
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0 %
|
—
|
46
|
46
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
57
|
50
|
—
|
6
|
57
|
99 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
5
|
5
|
—
|
—
|
5
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
58 310
|
55 312
|
492
|
1 027
|
56 831
|
97 %
|
693
|
762
|
1 455
|
17
|
7
|
0
|
24
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
1 236
|
1 223
|
2
|
3
|
1 228
|
99 %
|
2
|
5
|
7
|
1
|
0
|
—
|
1
|
|
Decentrale agenturer
|
160
|
138
|
—
|
4
|
142
|
89 %
|
—
|
18
|
18
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
57 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
558
|
400
|
1
|
12
|
414
|
74 %
|
1
|
142
|
143
|
1
|
1
|
—
|
1
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
779
|
754
|
—
|
10
|
764
|
98 %
|
—
|
16
|
16
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
2 734
|
2 515
|
3
|
29
|
2 547
|
93 %
|
3
|
181
|
184
|
2
|
1
|
0
|
3
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
169
|
164
|
0
|
2
|
166
|
98 %
|
1
|
2
|
3
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
46
|
46
|
—
|
—
|
46
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
82
|
76
|
—
|
0
|
76
|
92 %
|
2
|
1
|
3
|
4
|
—
|
—
|
4
|
|
Decentrale agenturer
|
200
|
193
|
—
|
3
|
196
|
98 %
|
—
|
4
|
4
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
1
|
1
|
—
|
—
|
1
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
21
|
19
|
—
|
0
|
19
|
91 %
|
—
|
0
|
0
|
2
|
—
|
—
|
2
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
2
|
1
|
—
|
0
|
1
|
43 %
|
1
|
—
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
199
|
198
|
0
|
0
|
199
|
100 %
|
1
|
—
|
1
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Militær mobilitet
|
2
|
1
|
—
|
—
|
1
|
58 %
|
1
|
—
|
1
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
5
|
5
|
—
|
0
|
5
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
726
|
703
|
0
|
4
|
708
|
97 %
|
5
|
7
|
12
|
6
|
0
|
0
|
6
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
6 939
|
5 690
|
22
|
78
|
5 789
|
83 %
|
989
|
156
|
1 145
|
3
|
2
|
0
|
5
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
20
|
16
|
1
|
1
|
17
|
87 %
|
1
|
2
|
2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Humanitær bistand
|
2 473
|
2 400
|
5
|
45
|
2 451
|
99 %
|
6
|
15
|
22
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
388
|
346
|
0
|
41
|
387
|
100 %
|
0
|
1
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
8
|
7
|
—
|
—
|
7
|
86 %
|
1
|
—
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
17
|
17
|
—
|
—
|
17
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
2
|
2
|
—
|
—
|
2
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
72
|
71
|
—
|
1
|
72
|
100 %
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
2 338
|
1 894
|
6
|
292
|
2 192
|
94 %
|
11
|
135
|
145
|
0
|
1
|
0
|
1
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
12 258
|
10 443
|
34
|
458
|
10 935
|
89 %
|
1 008
|
308
|
1 317
|
3
|
3
|
0
|
6
|
7
|
Personalepensioner
|
2 179
|
2 173
|
—
|
—
|
2 173
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
5
|
—
|
—
|
5
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
11
|
11
|
—
|
—
|
11
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
1
|
1
|
—
|
—
|
1
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
7
|
7
|
—
|
—
|
7
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
12
|
12
|
—
|
—
|
12
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
5
|
5
|
—
|
—
|
5
|
100 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
94 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
0
|
0
|
—
|
—
|
0
|
94 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Europaskolerne
|
217
|
196
|
1
|
13
|
210
|
97 %
|
0
|
6
|
7
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Vederlag til fast personale
|
2 561
|
2 494
|
—
|
31
|
2 526
|
99 %
|
0
|
35
|
35
|
1
|
0
|
0
|
1
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
350
|
200
|
32
|
32
|
264
|
75 %
|
38
|
32
|
70
|
10
|
6
|
0
|
16
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
15
|
13
|
0
|
0
|
13
|
83 %
|
2
|
0
|
2
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
3
|
3
|
—
|
—
|
3
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Udgifter til ansættelser
|
31
|
24
|
2
|
0
|
27
|
88 %
|
2
|
1
|
2
|
0
|
1
|
—
|
1
|
|
Udtræden
|
8
|
8
|
—
|
—
|
8
|
99 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
Uddannelse
|
34
|
6
|
10
|
2
|
17
|
51 %
|
11
|
4
|
15
|
0
|
2
|
0
|
2
|
|
Social og mobilitet
|
64
|
15
|
10
|
11
|
36
|
56 %
|
8
|
18
|
26
|
0
|
2
|
0
|
2
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
523
|
155
|
139
|
30
|
323
|
62 %
|
143
|
54
|
197
|
0
|
2
|
0
|
2
|
|
Leje og køb
|
361
|
300
|
5
|
26
|
331
|
92 %
|
18
|
12
|
30
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
I forbindelse med bygninger
|
165
|
47
|
50
|
7
|
104
|
63 %
|
39
|
20
|
60
|
0
|
1
|
0
|
2
|
|
Sikkerhed
|
100
|
36
|
25
|
2
|
62
|
61 %
|
28
|
10
|
37
|
0
|
1
|
0
|
1
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
35
|
12
|
1
|
0
|
14
|
39 %
|
11
|
2
|
13
|
1
|
6
|
1
|
8
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
16
|
1
|
1
|
1
|
3
|
17 %
|
3
|
2
|
6
|
1
|
6
|
1
|
7
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
3
|
2
|
1
|
0
|
3
|
79 %
|
1
|
—
|
1
|
—
|
0
|
—
|
0
|
|
Publikationer
|
24
|
7
|
6
|
1
|
15
|
62 %
|
6
|
2
|
9
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
Erhvervelse af information
|
5
|
2
|
1
|
0
|
4
|
68 %
|
2
|
0
|
2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Studier og undersøgelser
|
17
|
1
|
11
|
—
|
12
|
70 %
|
4
|
0
|
4
|
1
|
0
|
0
|
1
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
48
|
13
|
15
|
2
|
30
|
63 %
|
11
|
6
|
17
|
0
|
1
|
0
|
1
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
44
|
21
|
3
|
10
|
33
|
75 %
|
4
|
7
|
11
|
—
|
0
|
—
|
0
|
|
Andre administrationsudgifter
|
33
|
12
|
7
|
3
|
22
|
65 %
|
6
|
4
|
11
|
0
|
1
|
0
|
1
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
1
|
1
|
0
|
—
|
1
|
98 %
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
5 492
|
3 537
|
618
|
281
|
4 436
|
81 %
|
653
|
205
|
858
|
117
|
77
|
3
|
198
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
12 368
|
9 316
|
938
|
452
|
10 705
|
87 %
|
991
|
422
|
1 412
|
138
|
108
|
5
|
251
|
O
|
Innovationsfonden
|
3 819
|
—
|
—
|
11
|
11
|
0 %
|
—
|
3 808
|
3 808
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
112
|
—
|
—
|
50
|
50
|
45 %
|
—
|
62
|
62
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
3 931
|
—
|
—
|
61
|
61
|
2 %
|
—
|
3 870
|
3 870
|
—
|
—
|
—
|
—
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
866
|
791
|
—
|
—
|
791
|
91 %
|
75
|
—
|
75
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
30
|
10
|
0
|
14
|
24
|
81 %
|
—
|
5
|
5
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
1 698
|
407
|
—
|
—
|
407
|
24 %
|
1 291
|
—
|
1 291
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
2 593
|
1 208
|
0
|
14
|
1 223
|
47 %
|
1 365
|
5
|
1 371
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
246 812
|
163 568
|
1 821
|
62 607
|
227 996
|
92 %
|
4 244
|
14 032
|
18 275
|
199
|
327
|
14
|
541
|
*
Dette FFR-program omfatter den supplerende finansieringsramme fra NextGenerationEU for REACT-EU-pakken. Der henvises til kapitel 1.1 Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet. Afsnittet om Udgiftsområde 2 indeholder nærmere oplysninger om bidraget fra dette FFR-program til REACT-EU-pakken.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår
|
Forpligtelser i indeværende regnskabsår
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt
|
|
Program
|
Forpligtelser fremført fra foregående regnskabsår
|
Frigørelser/
Revalueringer
Annulleringer
|
Betalinger
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang
|
Forpligtelser indgået i regnskabsåret
|
Betalinger
|
Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres
|
Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4=1+2+3
|
5
|
6
|
7
|
8=5+6+7
|
9=4+8
|
1
|
Horisont Europa
|
24 186
|
(608)
|
(8 526)
|
15 052
|
13 897
|
(1 361)
|
(17)
|
12 519
|
27 571
|
|
Euratom
|
338
|
(7)
|
(98)
|
233
|
288
|
(203)
|
(0)
|
85
|
317
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
1 062
|
(0)
|
(350)
|
712
|
865
|
(263)
|
(0)
|
601
|
1 313
|
|
Andre foranstaltninger
|
109
|
(11)
|
(40)
|
58
|
82
|
(34)
|
—
|
48
|
106
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
26
|
(2)
|
(12)
|
12
|
10
|
(0)
|
—
|
10
|
22
|
|
InvestEU-Fonden
|
2 753
|
(20)
|
(923)
|
1 810
|
2 833
|
(590)
|
—
|
2 243
|
4 053
|
|
CEF — Transport
|
6 807
|
(39)
|
(1 380)
|
5 388
|
1 806
|
(11)
|
—
|
1 795
|
7 183
|
|
CEF — Energi
|
3 692
|
(25)
|
(552)
|
3 115
|
789
|
(0)
|
—
|
789
|
3 904
|
|
CEF — Digital
|
328
|
(8)
|
(160)
|
161
|
277
|
(2)
|
—
|
275
|
436
|
|
Et Digitalt Europa
|
65
|
(1)
|
(58)
|
6
|
1 160
|
(26)
|
—
|
1 133
|
1 140
|
|
Decentrale agenturer
|
36
|
(0)
|
(36)
|
—
|
197
|
(162)
|
—
|
36
|
36
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
372
|
(372)
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
45
|
(0)
|
(10)
|
35
|
18
|
(1)
|
—
|
17
|
52
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
36
|
(1)
|
(20)
|
15
|
31
|
(5)
|
—
|
26
|
41
|
|
Det indre marked
|
827
|
(45)
|
(344)
|
438
|
600
|
(88)
|
—
|
512
|
950
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
28
|
(4)
|
(13)
|
11
|
24
|
(3)
|
—
|
21
|
33
|
|
Beskatning
|
36
|
(1)
|
(26)
|
8
|
35
|
(10)
|
—
|
25
|
33
|
|
Told
|
95
|
(2)
|
(75)
|
18
|
126
|
(22)
|
—
|
104
|
122
|
|
Decentrale agenturer
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
123
|
(123)
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
(4)
|
0
|
9
|
(3)
|
—
|
5
|
6
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
22
|
(2)
|
(9)
|
11
|
5
|
(0)
|
—
|
4
|
16
|
|
Det europæiske rumprogram
|
1 865
|
(2)
|
(996)
|
867
|
2 079
|
(1 577)
|
—
|
502
|
1 369
|
|
Decentrale agenturer
|
2
|
—
|
(2)
|
—
|
57
|
(42)
|
—
|
15
|
15
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
42 361
|
(777)
|
(13 632)
|
27 951
|
25 683
|
(4 900)
|
(17)
|
20 766
|
48 717
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)*
|
101 349
|
(53)
|
(40 365)
|
60 931
|
28 266
|
(5 047)
|
(0)
|
23 219
|
84 149
|
|
Samhørighedsfonden
|
26 838
|
(42)
|
(9 714)
|
17 083
|
1 323
|
(4)
|
(0)
|
1 319
|
18 402
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
6 635
|
(21)
|
(1 020)
|
5 594
|
1 442
|
(11)
|
—
|
1 431
|
7 026
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
9
|
(1)
|
(3)
|
5
|
—
|
—
|
—
|
—
|
5
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)*
|
45 252
|
(7)
|
(17 325)
|
27 921
|
17 437
|
(2 101)
|
—
|
15 336
|
43 257
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
129
|
(5)
|
(36)
|
88
|
33
|
(4)
|
(0)
|
29
|
117
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
108
|
(2)
|
(54)
|
52
|
98 150
|
(46 401)
|
—
|
51 749
|
51 801
|
|
Pericles IV
|
1
|
(0)
|
—
|
0
|
1
|
(0)
|
—
|
0
|
1
|
|
EU-genopretning
|
—
|
—
|
—
|
—
|
5
|
(3)
|
—
|
2
|
2
|
|
RescEU
|
464
|
(7)
|
(149)
|
308
|
336
|
(47)
|
—
|
288
|
596
|
|
EU4Health
|
144
|
(9)
|
(49)
|
86
|
338
|
(12)
|
—
|
327
|
412
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
469
|
—
|
(375)
|
94
|
301
|
(204)
|
—
|
97
|
191
|
|
Decentrale agenturer
|
11
|
(0)
|
—
|
11
|
335
|
(326)
|
—
|
9
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
(3)
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
9
|
(1)
|
(7)
|
1
|
12
|
(4)
|
—
|
8
|
9
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
165
|
(14)
|
(58)
|
93
|
95
|
(1)
|
—
|
94
|
187
|
|
Erasmus+
|
1 346
|
(16)
|
(531)
|
798
|
2 832
|
(1 866)
|
—
|
966
|
1 765
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
113
|
(4)
|
(22)
|
87
|
136
|
(75)
|
—
|
61
|
148
|
|
Et Kreativt Europa
|
236
|
(11)
|
(80)
|
145
|
316
|
(60)
|
—
|
255
|
400
|
|
Retlige anliggender
|
64
|
(1)
|
(14)
|
49
|
47
|
(21)
|
—
|
26
|
75
|
|
Rettigheder og værdier
|
121
|
(4)
|
(41)
|
76
|
100
|
(20)
|
—
|
80
|
156
|
|
Decentrale agenturer
|
18
|
(0)
|
(4)
|
13
|
223
|
(204)
|
—
|
19
|
33
|
|
Andre foranstaltninger
|
11
|
(0)
|
(6)
|
4
|
6
|
(0)
|
—
|
6
|
10
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
87
|
(5)
|
(26)
|
56
|
30
|
(1)
|
—
|
28
|
85
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
165
|
(2)
|
(104)
|
59
|
182
|
(54)
|
—
|
128
|
187
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
183 747
|
(205)
|
(69 986)
|
113 555
|
151 947
|
(56 468)
|
(1)
|
95 478
|
209 033
|
3
|
Garantier for landbruget
|
286
|
(10)
|
(76)
|
200
|
40 818
|
(40 685)
|
—
|
133
|
333
|
|
Andre programmer for naturressourcer og miljø
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
35 164
|
(2)
|
(14 023)
|
21 139
|
17 705
|
(630)
|
(0)
|
17 075
|
38 215
|
|
Hav og Fiskeri
|
3 459
|
(15)
|
(727)
|
2 716
|
217
|
(11)
|
(0)
|
206
|
2 922
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
21
|
—
|
(12)
|
9
|
152
|
(137)
|
—
|
14
|
23
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
21
|
(21)
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
12
|
(0)
|
(3)
|
9
|
—
|
—
|
—
|
—
|
9
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
1 888
|
(34)
|
(419)
|
1 435
|
741
|
(23)
|
—
|
718
|
2 154
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
—
|
—
|
—
|
—
|
9
|
(1)
|
—
|
8
|
8
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
3
|
—
|
(3)
|
—
|
57
|
(54)
|
—
|
3
|
3
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
26
|
—
|
(5)
|
21
|
4
|
(1)
|
—
|
3
|
24
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
40 860
|
(61)
|
(15 269)
|
25 530
|
59 723
|
(41 562)
|
(0)
|
18 161
|
43 691
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
3 122
|
(30)
|
(1 182)
|
1 909
|
499
|
(45)
|
—
|
453
|
2 363
|
|
Decentrale agenturer
|
20
|
—
|
—
|
20
|
142
|
(142)
|
—
|
—
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
(0)
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
1 436
|
(37)
|
(413)
|
985
|
156
|
(0)
|
—
|
155
|
1 141
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
—
|
—
|
—
|
—
|
135
|
—
|
—
|
135
|
135
|
|
Decentrale agenturer
|
372
|
—
|
(208)
|
164
|
712
|
(555)
|
—
|
157
|
321
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
4 950
|
(68)
|
(1 804)
|
3 078
|
1 644
|
(743)
|
—
|
901
|
3 980
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
471
|
(16)
|
(166)
|
290
|
71
|
(0)
|
—
|
71
|
360
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
351
|
(0)
|
(46)
|
305
|
73
|
—
|
—
|
73
|
377
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
324
|
(3)
|
(70)
|
251
|
69
|
(6)
|
—
|
64
|
315
|
|
Decentrale agenturer
|
0
|
(0)
|
—
|
0
|
196
|
(196)
|
—
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
2
|
—
|
(1)
|
1
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
26
|
(3)
|
(14)
|
9
|
20
|
(5)
|
—
|
15
|
24
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
330
|
(1)
|
(0)
|
329
|
329
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
322
|
(0)
|
(198)
|
124
|
639
|
(1)
|
—
|
639
|
762
|
|
Militær mobilitet
|
—
|
—
|
—
|
—
|
227
|
(1)
|
—
|
226
|
226
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
7
|
(0)
|
(5)
|
2
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
1 503
|
(23)
|
(498)
|
981
|
1 625
|
(209)
|
(0)
|
1 415
|
2 397
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
18 739
|
(456)
|
(4 511)
|
13 772
|
10 960
|
(1 278)
|
—
|
9 682
|
23 453
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
117
|
(9)
|
(16)
|
91
|
38
|
(1)
|
—
|
37
|
128
|
|
Humanitær bistand
|
1 354
|
(16)
|
(1 058)
|
280
|
2 196
|
(1 393)
|
(0)
|
804
|
1 084
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
160
|
(3)
|
(86)
|
70
|
408
|
(301)
|
—
|
107
|
178
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
9
|
—
|
(6)
|
3
|
63
|
(1)
|
—
|
63
|
65
|
|
Andre foranstaltninger
|
1
|
(0)
|
(0)
|
0
|
17
|
(17)
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
(2)
|
2
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
153
|
(20)
|
(47)
|
86
|
93
|
(25)
|
—
|
68
|
154
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
8 249
|
(182)
|
(2 093)
|
5 974
|
1 596
|
(99)
|
—
|
1 497
|
7 471
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
28 785
|
(687)
|
(7 821)
|
20 278
|
15 372
|
(3 115)
|
(0)
|
12 257
|
32 535
|
7
|
Personalepensioner
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2 173
|
(2 173)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
—
|
—
|
—
|
—
|
11
|
(11)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
(1)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
—
|
—
|
—
|
—
|
7
|
(7)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
—
|
—
|
—
|
—
|
12
|
(12)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
—
|
—
|
—
|
—
|
5
|
(5)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
|
Europaskolerne
|
1
|
—
|
(1)
|
—
|
212
|
(210)
|
—
|
2
|
2
|
|
Vederlag til fast personale
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
2 526
|
(2 526)
|
(0)
|
0
|
0
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
38
|
(6)
|
(32)
|
—
|
271
|
(232)
|
(0)
|
39
|
39
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
0
|
(0)
|
(0)
|
—
|
15
|
(13)
|
—
|
2
|
2
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3
|
(3)
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgifter til ansættelser
|
3
|
(1)
|
(2)
|
—
|
27
|
(25)
|
—
|
2
|
2
|
|
Udtræden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
8
|
(8)
|
—
|
—
|
—
|
|
Uddannelse
|
11
|
(2)
|
(10)
|
—
|
20
|
(7)
|
—
|
12
|
12
|
|
Social og mobilitet
|
14
|
(4)
|
(10)
|
0
|
41
|
(26)
|
—
|
15
|
15
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
142
|
(2)
|
(139)
|
—
|
347
|
(184)
|
—
|
163
|
163
|
|
Leje og køb
|
5
|
(0)
|
(5)
|
—
|
345
|
(327)
|
—
|
18
|
18
|
|
I forbindelse med bygninger
|
51
|
(1)
|
(50)
|
—
|
105
|
(54)
|
—
|
51
|
51
|
|
Sikkerhed
|
26
|
(1)
|
(25)
|
—
|
69
|
(37)
|
—
|
32
|
32
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
7
|
(6)
|
(1)
|
—
|
25
|
(13)
|
—
|
12
|
12
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
6
|
(6)
|
(1)
|
—
|
6
|
(2)
|
—
|
4
|
4
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
1
|
(0)
|
(1)
|
—
|
2
|
(2)
|
—
|
1
|
1
|
|
Publikationer
|
7
|
(0)
|
(6)
|
—
|
16
|
(9)
|
—
|
7
|
7
|
|
Erhvervelse af information
|
1
|
(0)
|
(1)
|
—
|
4
|
(2)
|
—
|
2
|
2
|
|
Studier og undersøgelser
|
11
|
(0)
|
(11)
|
—
|
5
|
(1)
|
—
|
4
|
4
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
16
|
(1)
|
(15)
|
—
|
27
|
(15)
|
—
|
13
|
13
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
3
|
(0)
|
(3)
|
—
|
35
|
(30)
|
—
|
4
|
4
|
|
Andre administrationsudgifter
|
8
|
(1)
|
(7)
|
—
|
22
|
(14)
|
—
|
8
|
8
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
2
|
(0)
|
(1)
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
627
|
(92)
|
(535)
|
—
|
4 590
|
(3 901)
|
(6)
|
684
|
684
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
981
|
(124)
|
(857)
|
0
|
10 930
|
(9 848)
|
(6)
|
1 075
|
1 076
|
O
|
Innovationsfonden
|
4
|
(1)
|
(3)
|
0
|
147
|
(9)
|
—
|
138
|
138
|
|
Andre foranstaltninger
|
7
|
(1)
|
(0)
|
6
|
52
|
(50)
|
—
|
2
|
8
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
11
|
(2)
|
(3)
|
6
|
199
|
(58)
|
—
|
140
|
147
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
791
|
(791)
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
0
|
—
|
(0)
|
—
|
24
|
(24)
|
—
|
—
|
—
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
—
|
—
|
—
|
—
|
407
|
(407)
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
0
|
—
|
(0)
|
—
|
1 223
|
(1 223)
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
303 197
|
(1 946)
|
(109 870)
|
191 381
|
268 345
|
(118 126)
|
(24)
|
150 194
|
341 575
|
*
Dette FFR-program omfatter den supplerende finansieringsramme fra NextGenerationEU for REACT-EU-pakken. Der henvises til kapitel 1.1 Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 i bemærkningerne til beretningen om gennemførelsen af budgettet. Afsnittet om Udgiftsområde 2 indeholder nærmere oplysninger om bidraget fra dette FFR-program til REACT-EU-pakken.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Program
|
<2015
|
2015
|
2016
|
2017
|
2018
|
2019
|
2020
|
2021
|
I alt
|
1
|
Horisont Europa
|
355
|
381
|
663
|
1 173
|
2 129
|
3 710
|
6 279
|
12 881
|
27 571
|
|
Euratom
|
8
|
16
|
6
|
5
|
32
|
57
|
109
|
85
|
317
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
6
|
369
|
336
|
601
|
1 313
|
|
Andre foranstaltninger
|
0
|
2
|
1
|
4
|
11
|
13
|
28
|
48
|
106
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
0
|
0
|
2
|
6
|
4
|
10
|
22
|
|
InvestEU-Fonden
|
141
|
20
|
144
|
195
|
207
|
444
|
659
|
2 243
|
4 053
|
|
CEF — Transport
|
6
|
6
|
170
|
166
|
635
|
2 162
|
2 244
|
1 795
|
7 183
|
|
CEF — Energi
|
46
|
60
|
23
|
446
|
460
|
938
|
1 132
|
800
|
3 904
|
|
CEF — Digital
|
0
|
5
|
2
|
9
|
42
|
37
|
67
|
275
|
436
|
|
Et Digitalt Europa
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
1
|
5
|
1 133
|
1 140
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
36
|
36
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
0
|
1
|
5
|
28
|
17
|
52
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
—
|
—
|
0
|
0
|
1
|
4
|
9
|
26
|
41
|
|
Det indre marked
|
21
|
8
|
10
|
24
|
44
|
117
|
213
|
512
|
950
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
—
|
0
|
—
|
0
|
1
|
3
|
7
|
21
|
33
|
|
Beskatning
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
1
|
6
|
25
|
33
|
|
Told
|
—
|
0
|
0
|
0
|
1
|
5
|
11
|
104
|
122
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
5
|
6
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
0
|
3
|
3
|
6
|
4
|
16
|
|
Det europæiske rumprogram
|
0
|
0
|
1
|
2
|
57
|
139
|
668
|
502
|
1 369
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
15
|
15
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
579
|
497
|
1 020
|
2 025
|
3 632
|
8 014
|
11 812
|
21 138
|
48 717
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)
|
1 822
|
61
|
76
|
4 266
|
9 416
|
18 213
|
27 076
|
23 219
|
84 149
|
|
Samhørighedsfonden
|
172
|
11
|
0
|
1 422
|
2 787
|
5 051
|
7 639
|
1 319
|
18 402
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
120
|
225
|
498
|
759
|
917
|
1 376
|
1 700
|
1 431
|
7 026
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
1
|
1
|
—
|
3
|
—
|
5
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)
|
423
|
93
|
299
|
2 125
|
3 617
|
7 981
|
13 382
|
15 336
|
43 257
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
4
|
4
|
22
|
8
|
9
|
15
|
26
|
29
|
117
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
—
|
—
|
—
|
0
|
2
|
14
|
35
|
51 749
|
51 801
|
|
Pericles IV
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
1
|
|
EU-genopretning
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
2
|
|
RescEU
|
—
|
—
|
0
|
1
|
6
|
30
|
271
|
288
|
596
|
|
EU4Health
|
0
|
3
|
2
|
9
|
12
|
25
|
36
|
327
|
412
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
49
|
142
|
191
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
1
|
4
|
1
|
4
|
9
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
0
|
1
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
1
|
8
|
9
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
1
|
0
|
1
|
2
|
7
|
29
|
52
|
94
|
187
|
|
Erasmus+
|
1
|
1
|
3
|
22
|
78
|
179
|
516
|
966
|
1 765
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
2
|
—
|
—
|
1
|
11
|
33
|
41
|
61
|
148
|
|
Et Kreativt Europa
|
—
|
—
|
—
|
4
|
11
|
38
|
92
|
255
|
400
|
|
Retlige anliggender
|
—
|
4
|
6
|
8
|
8
|
10
|
13
|
26
|
75
|
|
Rettigheder og værdier
|
0
|
2
|
5
|
6
|
11
|
20
|
33
|
80
|
156
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3
|
30
|
33
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
4
|
6
|
10
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
0
|
0
|
3
|
10
|
43
|
28
|
85
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
0
|
0
|
0
|
2
|
6
|
13
|
37
|
129
|
187
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
2 546
|
404
|
911
|
8 637
|
16 907
|
33 036
|
51 058
|
95 534
|
209 033
|
3
|
Garantier for landbruget
|
—
|
—
|
—
|
2
|
25
|
83
|
91
|
133
|
333
|
|
Andre programmer for naturressourcer og miljø
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
198
|
1 134
|
1 042
|
794
|
1 416
|
5 874
|
10 682
|
17 075
|
38 215
|
|
Hav og Fiskeri
|
56
|
1
|
1
|
144
|
648
|
958
|
909
|
206
|
2 922
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
—
|
—
|
—
|
1
|
1
|
—
|
7
|
14
|
23
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
—
|
2
|
5
|
2
|
—
|
9
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
74
|
86
|
85
|
124
|
391
|
310
|
365
|
718
|
2 154
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
8
|
8
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3
|
3
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
0
|
0
|
3
|
2
|
15
|
3
|
24
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
328
|
1 222
|
1 128
|
1 065
|
2 486
|
7 231
|
12 071
|
18 161
|
43 691
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
0
|
1
|
52
|
168
|
371
|
488
|
827
|
456
|
2 363
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
20
|
—
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
17
|
1
|
13
|
27
|
146
|
377
|
404
|
155
|
1 141
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
135
|
135
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
164
|
157
|
321
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
17
|
2
|
66
|
195
|
517
|
865
|
1 414
|
904
|
3 980
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
2
|
1
|
1
|
37
|
49
|
73
|
126
|
71
|
360
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
1
|
1
|
45
|
63
|
64
|
64
|
66
|
73
|
377
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
34
|
1
|
1
|
29
|
44
|
50
|
93
|
64
|
315
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
—
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
—
|
0
|
0
|
1
|
1
|
1
|
6
|
15
|
24
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
329
|
329
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
51
|
72
|
639
|
762
|
|
Militær mobilitet
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
226
|
226
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
1
|
—
|
—
|
2
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
37
|
4
|
47
|
129
|
159
|
241
|
364
|
1 415
|
2 397
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
875
|
446
|
860
|
1 480
|
2 374
|
3 267
|
4 466
|
9 684
|
23 453
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
1
|
5
|
7
|
11
|
23
|
17
|
27
|
37
|
128
|
|
Humanitær bistand
|
—
|
0
|
0
|
1
|
6
|
75
|
198
|
804
|
1 084
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
0
|
—
|
1
|
2
|
4
|
35
|
28
|
107
|
178
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
3
|
—
|
63
|
65
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
1
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
—
|
2
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
0
|
0
|
3
|
5
|
5
|
22
|
51
|
68
|
154
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
381
|
191
|
315
|
639
|
1 044
|
2 073
|
1 272
|
1 556
|
7 471
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
1 258
|
642
|
1 185
|
2 139
|
3 458
|
5 493
|
6 041
|
12 319
|
32 535
|
7
|
Personalepensioner
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Europaskolerne
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
2
|
|
Vederlag til fast personale
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
39
|
39
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
2
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgifter til ansættelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
2
|
|
Udtræden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Uddannelse
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
12
|
12
|
|
Social og mobilitet
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
15
|
15
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
163
|
163
|
|
Leje og køb
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
18
|
18
|
|
I forbindelse med bygninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
51
|
51
|
|
Sikkerhed
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
32
|
32
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
12
|
12
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
4
|
4
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
1
|
|
Publikationer
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
7
|
7
|
|
Erhvervelse af information
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
2
|
2
|
|
Studier og undersøgelser
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
4
|
4
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
13
|
13
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
4
|
4
|
|
Andre administrationsudgifter
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
8
|
8
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
—
|
—
|
0
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
684
|
684
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
—
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
0
|
1 075
|
1 076
|
O
|
Innovationsfonden
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
138
|
138
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
5
|
2
|
8
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
1
|
6
|
140
|
147
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
I alt
|
4 765
|
2 771
|
4 357
|
14 190
|
27 158
|
54 881
|
82 766
|
150 687
|
341 575
|
Nedsættelsen af den nye Kommission indebar en intern omstrukturering af tjenestegrenene. Reallokeringen af de tilknyttede transaktioner resulterede i en forskydning af det udestående beløb mellem de enkelte år. De samlede uindfriede forpligtelser er uændrede.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
|
Fra budgetbevillinger
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
Uindfriede forpligtelser ved udgang af 2021 i alt
|
|
Udgiftsområde
|
Forpligtelser fremført fra 2020
|
Juste-
ringer
|
Indgåede forpligtelser
|
Gennemførte betalinger
|
Endnu ikke afregnet
|
Forpligtelser fremført fra 2020
|
Juste-
ringer
|
Indgåede forpligtelser
|
Gennemførte betalinger
|
Endnu ikke afregnet
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=1+2+3-4
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10=6+7+8-9
|
11=5+10
|
1
|
Horisont Europa
|
20 834
|
(427)
|
11 414
|
8 972
|
22 848
|
3 353
|
(198)
|
2 484
|
915
|
4 723
|
27 571
|
|
Euratom
|
276
|
(4)
|
277
|
288
|
261
|
62
|
(4)
|
11
|
13
|
57
|
317
|
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor (ITER)
|
1 017
|
(0)
|
864
|
612
|
1 268
|
45
|
—
|
1
|
1
|
45
|
1 313
|
|
Andre foranstaltninger
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
109
|
(11)
|
82
|
74
|
106
|
106
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
26
|
(2)
|
10
|
12
|
22
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
22
|
|
InvestEU-Fonden
|
2 332
|
(20)
|
657
|
962
|
2 006
|
421
|
—
|
2 176
|
550
|
2 048
|
4 053
|
|
CEF — Transport
|
6 674
|
(38)
|
1 786
|
1 371
|
7 050
|
133
|
(1)
|
20
|
20
|
132
|
7 183
|
|
CEF — Energi
|
3 644
|
(25)
|
784
|
551
|
3 852
|
48
|
—
|
5
|
1
|
52
|
3 904
|
|
CEF — Digital
|
321
|
(7)
|
277
|
158
|
433
|
7
|
(0)
|
0
|
4
|
3
|
436
|
|
Et Digitalt Europa
|
63
|
(1)
|
1 129
|
82
|
1 109
|
2
|
(0)
|
31
|
2
|
30
|
1 140
|
|
Decentrale agenturer
|
35
|
—
|
189
|
189
|
36
|
1
|
(0)
|
8
|
9
|
—
|
36
|
|
Andre foranstaltninger
|
—
|
—
|
372
|
372
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
45
|
(0)
|
18
|
12
|
52
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
52
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
34
|
(1)
|
25
|
22
|
36
|
2
|
(0)
|
6
|
3
|
5
|
41
|
|
Det indre marked
|
805
|
(44)
|
582
|
420
|
924
|
22
|
(1)
|
17
|
12
|
26
|
950
|
|
EU-programmet for bekæmpelse af svig
|
28
|
(4)
|
24
|
15
|
33
|
0
|
(0)
|
—
|
0
|
0
|
33
|
|
Beskatning
|
31
|
(1)
|
35
|
33
|
31
|
5
|
(0)
|
0
|
3
|
2
|
33
|
|
Told
|
86
|
(2)
|
126
|
90
|
121
|
8
|
(0)
|
0
|
7
|
1
|
122
|
|
Decentrale agenturer
|
0
|
(0)
|
118
|
118
|
—
|
—
|
—
|
5
|
5
|
—
|
—
|
|
Andre foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
9
|
7
|
6
|
0
|
(0)
|
0
|
0
|
0
|
6
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
22
|
(2)
|
5
|
9
|
16
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
16
|
|
Det europæiske rumprogram
|
1 610
|
(1)
|
1 977
|
2 363
|
1 222
|
255
|
(0)
|
102
|
210
|
147
|
1 369
|
|
Decentrale agenturer
|
2
|
—
|
56
|
43
|
15
|
—
|
—
|
1
|
1
|
—
|
15
|
|
Udgiftsområde 1 i alt: Det indre marked, innovation og det digitale område
|
37 889
|
(580)
|
20 733
|
16 702
|
41 340
|
4 472
|
(215)
|
4 950
|
1 830
|
7 377
|
48 717
|
2
|
Regionaludvikling (EFRU)
|
88 758
|
(53)
|
238
|
39 843
|
49 100
|
12 591
|
(0)
|
28 028
|
5 569
|
35 049
|
84 149
|
|
Samhørighedsfonden
|
22 668
|
(42)
|
16
|
9 222
|
13 421
|
4 170
|
(0)
|
1 307
|
496
|
4 981
|
18 402
|
|
Bidrag fra Samhørighedsfonden til CEF-Transport
|
6 632
|
(21)
|
1 442
|
1 031
|
7 023
|
3
|
—
|
0
|
0
|
3
|
7 026
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
9
|
(1)
|
—
|
3
|
5
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
5
|
|
Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+)
|
38 950
|
(7)
|
63
|
17 076
|
21 930
|
6 302
|
—
|
17 374
|
2 350
|
21 326
|
43 257
|
|
Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund
|
126
|
(5)
|
32
|
40
|
113
|
3
|
(0)
|
1
|
0
|
4
|
117
|
|
Europæisk genopretning og resiliens
|
108
|
(2)
|
116
|
80
|
141
|
0
|
—
|
98 034
|
46 375
|
51 660
|
51 801
|
|
Pericles IV
|
1
|
(0)
|
1
|
0
|
1
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
1
|
|
EU-genopretning
|
—
|
—
|
5
|
3
|
2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
2
|
|
RescEU
|
448
|
(7)
|
183
|
191
|
432
|
17
|
(0)
|
153
|
5
|
164
|
596
|
|
EU4Health
|
141
|
(9)
|
329
|
59
|
402
|
2
|
(0)
|
9
|
2
|
10
|
412
|
|
Nødhjælp i Unionen
|
469
|
0
|
232
|
509
|
191
|
0
|
—
|
70
|
70
|
0
|
191
|
|
Decentrale agenturer
|
11
|
(0)
|
324
|
316
|
19
|
—
|
—
|
10
|
10
|
0
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
—
|
3
|
1
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
8
|
(1)
|
11
|
10
|
9
|
0
|
—
|
1
|
1
|
0
|
9
|
|
Beskæftigelse og social innovation
|
160
|
(12)
|
89
|
57
|
180
|
4
|
(2)
|
6
|
2
|
7
|
187
|
|
Erasmus+
|
990
|
(13)
|
2 663
|
2 114
|
1 526
|
356
|
(4)
|
169
|
283
|
239
|
1 765
|
|
Det Europæiske Solidaritetskorps (ESC)
|
107
|
(4)
|
136
|
95
|
144
|
5
|
(0)
|
0
|
2
|
4
|
148
|
|
Et Kreativt Europa
|
227
|
(10)
|
306
|
137
|
386
|
9
|
(1)
|
9
|
4
|
14
|
400
|
|
Retlige anliggender
|
63
|
(1)
|
47
|
35
|
74
|
0
|
(0)
|
1
|
0
|
0
|
75
|
|
Rettigheder og værdier
|
120
|
(4)
|
99
|
60
|
156
|
1
|
(0)
|
1
|
1
|
1
|
156
|
|
Decentrale agenturer
|
17
|
(0)
|
220
|
206
|
31
|
1
|
(0)
|
3
|
2
|
1
|
33
|
|
Andre foranstaltninger
|
10
|
(0)
|
6
|
6
|
10
|
0
|
(0)
|
0
|
0
|
0
|
10
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
87
|
(5)
|
30
|
28
|
85
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
85
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
164
|
(2)
|
181
|
157
|
186
|
1
|
(0)
|
1
|
1
|
1
|
187
|
|
Udgiftsområde 2 i alt: Samhørighed, resiliens og værdier
|
160 278
|
(198)
|
6 769
|
71 281
|
95 569
|
23 468
|
(8)
|
145 178
|
55 174
|
113 465
|
209 033
|
3
|
Garantier for landbruget
|
286
|
(10)
|
40 149
|
40 091
|
333
|
—
|
—
|
669
|
669
|
—
|
333
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
35 164
|
(2)
|
15 339
|
14 587
|
35 914
|
0
|
—
|
2 366
|
65
|
2 300
|
38 215
|
|
Hav og Fiskeri
|
3 043
|
(15)
|
107
|
738
|
2 397
|
416
|
(0)
|
110
|
1
|
525
|
2 922
|
|
Fiskeri (SFPA og RFFO)
|
21
|
—
|
152
|
150
|
23
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
23
|
|
Decentrale agenturer
|
—
|
—
|
21
|
21
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
12
|
(0)
|
—
|
3
|
9
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
9
|
|
Miljø og klima (LIFE)
|
1 882
|
(34)
|
739
|
439
|
2 148
|
7
|
(0)
|
3
|
3
|
6
|
2 154
|
|
Fonden for Retfærdig Omstilling
|
—
|
—
|
4
|
1
|
3
|
—
|
—
|
5
|
0
|
5
|
8
|
|
Lånefacilitet under Mekanismen for en retfærdig omstilling
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
—
|
|
Decentrale agenturer
|
3
|
—
|
50
|
51
|
3
|
—
|
—
|
6
|
6
|
0
|
3
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
26
|
—
|
4
|
5
|
24
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
24
|
|
Udgiftsområde 3 i alt: Naturressourcer og miljø
|
40 438
|
(61)
|
56 563
|
56 086
|
40 854
|
423
|
(0)
|
3 160
|
745
|
2 837
|
43 691
|
4
|
Asyl, Migration og Integration
|
3 068
|
(29)
|
497
|
1 200
|
2 335
|
54
|
(1)
|
2
|
28
|
28
|
2 363
|
|
Decentrale agenturer
|
20
|
—
|
138
|
138
|
20
|
—
|
—
|
4
|
4
|
—
|
20
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Grænseforvaltning og visa
|
1 219
|
(35)
|
153
|
388
|
949
|
217
|
(2)
|
3
|
26
|
192
|
1 141
|
|
Grænseforvaltning (IBMF) — Toldkontroludstyr
|
—
|
—
|
135
|
—
|
135
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
135
|
|
Decentrale agenturer
|
372
|
—
|
703
|
754
|
321
|
—
|
—
|
10
|
10
|
0
|
321
|
|
Udgiftsområde 4 i alt: Migration og grænseforvaltning
|
4 679
|
(64)
|
1 626
|
2 480
|
3 760
|
271
|
(3)
|
19
|
67
|
219
|
3 980
|
5
|
Fonden for Intern Sikkerhed
|
457
|
(15)
|
70
|
161
|
352
|
13
|
(1)
|
1
|
5
|
9
|
360
|
|
Afvikling af atomkraftværker
|
351
|
(0)
|
73
|
46
|
377
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
377
|
|
Nuklear sikkerhed og nedlukning
|
324
|
(3)
|
69
|
75
|
315
|
0
|
(0)
|
0
|
0
|
0
|
315
|
|
Decentrale agenturer
|
0
|
—
|
193
|
193
|
0
|
0
|
(0)
|
3
|
3
|
—
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
2
|
—
|
—
|
1
|
1
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
1
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
26
|
(3)
|
20
|
19
|
24
|
—
|
—
|
0
|
—
|
0
|
24
|
|
Europæisk Forsvar (forskning)
|
—
|
(0)
|
323
|
1
|
322
|
—
|
—
|
7
|
0
|
7
|
329
|
|
Europæisk Forsvar (ikke-forskning)
|
322
|
(0)
|
623
|
198
|
746
|
0
|
—
|
17
|
0
|
17
|
762
|
|
Militær mobilitet
|
—
|
—
|
227
|
1
|
226
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
226
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
7
|
(0)
|
—
|
5
|
2
|
0
|
—
|
—
|
0
|
—
|
2
|
|
Udgiftsområde 5 i alt: Sikkerhed og forsvar
|
1 489
|
(22)
|
1 597
|
700
|
2 364
|
13
|
(1)
|
28
|
8
|
33
|
2 397
|
6
|
Naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt Samarbejde
|
18 527
|
(444)
|
10 833
|
5 656
|
23 259
|
213
|
(12)
|
127
|
134
|
194
|
23 453
|
|
Instrumentet for sikkerhed på det nukleare område
|
116
|
(9)
|
38
|
17
|
127
|
1
|
—
|
0
|
—
|
1
|
128
|
|
Humanitær bistand
|
1 301
|
(12)
|
2 168
|
2 405
|
1 052
|
53
|
(4)
|
28
|
46
|
31
|
1 084
|
|
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)
|
137
|
(2)
|
352
|
341
|
146
|
22
|
(1)
|
56
|
46
|
32
|
178
|
|
Oversøiske lande og territorier
|
9
|
—
|
63
|
7
|
65
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
65
|
|
Andre foranstaltninger
|
1
|
(0)
|
17
|
17
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
4
|
(0)
|
—
|
2
|
2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
2
|
|
Foranstaltninger under Kommissionens beføjelser
|
153
|
(20)
|
92
|
72
|
154
|
0
|
(0)
|
1
|
0
|
0
|
154
|
|
Førtiltrædelsesbistand (IPA III)
|
7 464
|
(182)
|
1 566
|
1 988
|
6 860
|
785
|
(0)
|
30
|
204
|
610
|
7 471
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Udgiftsområde 6 i alt: Naboområder og verden
|
27 712
|
(670)
|
15 130
|
10 506
|
31 666
|
1 074
|
(17)
|
242
|
429
|
869
|
32 535
|
7
|
Personalepensioner
|
—
|
—
|
2 173
|
2 173
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EP
|
—
|
—
|
11
|
11
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Det Europæiske Råd og Rådet
|
—
|
—
|
1
|
1
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Kommissionen
|
—
|
—
|
7
|
7
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Den Europæiske Unions Domstol
|
—
|
—
|
12
|
12
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Revisionsretten
|
—
|
—
|
5
|
5
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) Ombudsmanden
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
(Pensioner til tidligere medlemmer) EDPS
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Europaskolerne
|
0
|
—
|
197
|
197
|
0
|
1
|
—
|
15
|
14
|
2
|
2
|
|
Vederlag til fast personale
|
0
|
(0)
|
2 494
|
2 494
|
0
|
—
|
—
|
31
|
31
|
—
|
0
|
|
Vederlag til eksternt personale
|
35
|
(4)
|
238
|
231
|
38
|
3
|
(2)
|
33
|
33
|
2
|
39
|
|
Medlemmer — aflønninger og tillæg samt godtgørelser
|
0
|
(0)
|
15
|
13
|
2
|
—
|
—
|
0
|
0
|
—
|
2
|
|
Medlemmer — midlertidige godtgørelser
|
—
|
—
|
3
|
3
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Udgifter til ansættelser
|
3
|
(1)
|
26
|
27
|
2
|
0
|
—
|
1
|
0
|
0
|
2
|
|
Udtræden
|
—
|
—
|
8
|
8
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Uddannelse
|
10
|
(1)
|
17
|
15
|
11
|
1
|
(0)
|
3
|
3
|
1
|
12
|
|
Social og mobilitet
|
8
|
(1)
|
24
|
21
|
8
|
7
|
(2)
|
17
|
15
|
7
|
15
|
|
Informations- og kommunikationsteknologi
|
122
|
(2)
|
298
|
274
|
143
|
20
|
(0)
|
50
|
49
|
20
|
163
|
|
Leje og køb
|
3
|
(0)
|
318
|
303
|
18
|
2
|
—
|
27
|
28
|
0
|
18
|
|
I forbindelse med bygninger
|
49
|
(1)
|
86
|
95
|
39
|
2
|
(0)
|
19
|
9
|
12
|
51
|
|
Sikkerhed
|
24
|
(1)
|
63
|
58
|
28
|
2
|
(0)
|
6
|
3
|
4
|
32
|
|
Tjenesterejser og repræsentation
|
7
|
(6)
|
24
|
13
|
11
|
0
|
(0)
|
1
|
0
|
0
|
12
|
|
Møder, udvalg, konferencer
|
6
|
(5)
|
5
|
2
|
3
|
0
|
(0)
|
1
|
1
|
1
|
4
|
|
Den Europæiske Unions Tidende
|
1
|
(0)
|
2
|
3
|
1
|
0
|
—
|
0
|
0
|
—
|
1
|
|
Publikationer
|
5
|
(0)
|
13
|
12
|
6
|
2
|
(0)
|
3
|
3
|
1
|
7
|
|
Erhvervelse af information
|
1
|
(0)
|
4
|
3
|
2
|
—
|
—
|
0
|
0
|
0
|
2
|
|
Studier og undersøgelser
|
11
|
(0)
|
5
|
12
|
4
|
0
|
—
|
0
|
0
|
0
|
4
|
|
Generelt udstyr, køretøjer, møbler
|
13
|
(1)
|
24
|
25
|
11
|
3
|
(0)
|
3
|
5
|
2
|
13
|
|
Eksterne sprogtjenester
|
3
|
(0)
|
24
|
23
|
4
|
0
|
(0)
|
10
|
10
|
1
|
4
|
|
Andre administrationsudgifter
|
7
|
(1)
|
18
|
18
|
6
|
1
|
(0)
|
4
|
4
|
2
|
8
|
|
Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger
|
2
|
(0)
|
—
|
1
|
0
|
0
|
(0)
|
—
|
—
|
—
|
0
|
|
De resterende institutioners administrationsudgifter
|
591
|
(66)
|
4 256
|
4 155
|
626
|
36
|
(32)
|
335
|
281
|
57
|
684
|
|
Udgiftsområde 7 i alt: Europæisk offentlig forvaltning
|
901
|
(92)
|
10 371
|
10 215
|
964
|
80
|
(37)
|
559
|
490
|
111
|
1 076
|
O
|
Innovationsfonden
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
4
|
(1)
|
147
|
11
|
138
|
138
|
|
Andre foranstaltninger
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
7
|
(1)
|
52
|
50
|
8
|
8
|
|
Udgiftsområde O i alt: Uden for FFR
|
0
|
0
|
—
|
—
|
—
|
11
|
(2)
|
199
|
61
|
147
|
147
|
S
|
Solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR)
|
—
|
—
|
791
|
791
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)
|
0
|
—
|
24
|
24
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Brexittilpasningsreserven
|
—
|
—
|
407
|
407
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
Udgiftsområde S i alt: Solidaritetsmekanismer i og uden for Unionen (særlige instrumenter)
|
0
|
—
|
1 223
|
1 223
|
—
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
—
|
|
I alt
|
273 386
|
(1 687)
|
114 011
|
169 192
|
216 518
|
29 811
|
(283)
|
154 334
|
58 805
|
125 057
|
341 575
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Indtægtsbevillinger
|
Fastslåede fordringer
|
Indtægter
|
% af budget indbetalt
|
Ude-
stående
|
Institution
|
Oprindeligt vedtaget budget
|
Endeligt vedtaget budget
|
Indeværende regnskabsår
|
Fremført
|
I alt
|
Fra fordringer
i indeværende regnskabsår
|
Fra fordringer
fremført
|
I alt
|
|
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=3+4
|
6
|
7
|
8=6+7
|
9=8/2
|
10=5-8
|
Europa-Parlamentet
|
176
|
176
|
236
|
7
|
243
|
212
|
3
|
215
|
122 %
|
28
|
Det Europæiske Råd og Rådet
|
59
|
59
|
103
|
1
|
104
|
102
|
1
|
102
|
173 %
|
2
|
Kommissionen
|
165 665
|
167 616
|
244 942
|
19 411
|
264 354
|
237 838
|
1 078
|
238 916
|
143 %
|
25 437
|
Domstolen
|
60
|
60
|
59
|
0
|
59
|
59
|
0
|
59
|
99 %
|
0
|
Revisionsretten
|
23
|
23
|
24
|
0
|
24
|
24
|
0
|
24
|
102 %
|
0
|
Det Økonomiske og Sociale Udvalg
|
13
|
13
|
22
|
0
|
22
|
22
|
0
|
22
|
171 %
|
0
|
Regionsudvalget
|
10
|
10
|
11
|
0
|
12
|
11
|
0
|
12
|
112 %
|
—
|
Ombudsmand
|
1
|
1
|
1
|
0
|
1
|
1
|
0
|
1
|
93 %
|
—
|
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
|
2
|
2
|
2
|
0
|
2
|
2
|
0
|
2
|
96 %
|
—
|
Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil
|
51
|
51
|
241
|
3
|
244
|
240
|
3
|
243
|
480 %
|
0
|
I alt
|
166 060
|
168 011
|
245 641
|
19 422
|
265 063
|
238 511
|
1 085
|
239 596
|
143 %
|
25 467
|
De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution har et særskilt budget inden for rammerne af EU's budget.
Budgetterne for og gennemførelsen af agenturerne konsolideres ikke inden for rammerne af EU's budget og medtages ikke i EU's budgetrapportering. Tilskuddet fra Kommissionen til agenturerne er imidlertid en del af EU's budget. I denne budgetdel af årsregnskabet tages der kun hensyn til det tilskud, der betales over Kommissionens budget til agenturerne og organerne.
Med hensyn til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal det bemærkes, at den ud over sit eget budget også modtager bidrag fra Kommissionen på 193,6 mio. EUR (2020: 148,1 mio. EUR, men i 2020 var Den Europæiske Udviklingsfond ikke omfattet af midlerne fra NDICI, hvorfor der ses en stigning i 2021). Fra EUF og trustfondene blev der modtaget 18,7 mio. EUR (2020: 64,4 mio. EUR). Disse bidrag dækker de omkostninger til Kommissionens medarbejdere i delegationerne, som finansieres af EUF og trustfondene, herunder formålsbestemte indtægter, der genereres fra disse bidrag i løbet af året.
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Samlede
bevillinger
i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
Bevillinger fremført til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
Institution
|
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra fremførsler
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+3+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13=10+ 11+12
|
Europa-Parlamentet
|
2 215
|
2 033
|
75
|
46
|
2 154
|
97 %
|
22
|
30
|
52
|
8
|
—
|
0
|
9
|
Det Europæiske Råd og Rådet
|
679
|
523
|
0
|
43
|
566
|
83 %
|
0
|
41
|
41
|
71
|
0
|
0
|
71
|
Kommissionen
|
601 452
|
109 244
|
511
|
153 999
|
263 755
|
44 %
|
4 043
|
283 739
|
287 781
|
49 239
|
5
|
671
|
49 916
|
Domstolen
|
445
|
438
|
0
|
1
|
439
|
98 %
|
0
|
1
|
1
|
6
|
0
|
0
|
6
|
Revisionsretten
|
154
|
149
|
0
|
0
|
149
|
97 %
|
0
|
0
|
0
|
5
|
0
|
0
|
5
|
Det Økonomiske og Sociale Udvalg
|
155
|
132
|
0
|
4
|
136
|
88 %
|
0
|
5
|
5
|
13
|
0
|
0
|
13
|
Regionsudvalget
|
108
|
106
|
0
|
1
|
106
|
99 %
|
0
|
0
|
0
|
1
|
0
|
0
|
1
|
ombudsmand
|
13
|
11
|
0
|
—
|
11
|
89 %
|
0
|
—
|
—
|
1
|
0
|
—
|
1
|
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
|
19
|
17
|
0
|
—
|
17
|
86 %
|
0
|
—
|
—
|
3
|
0
|
—
|
3
|
Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil
|
1 091
|
763
|
10
|
239
|
1 012
|
93 %
|
0
|
75
|
75
|
5
|
—
|
0
|
5
|
I alt
|
606 331
|
113 415
|
596
|
154 334
|
268 345
|
44 %
|
4 065
|
283 891
|
287 956
|
49 354
|
5
|
671
|
50 030
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
I alt
bevillinger
i alt
|
Gennemførte betalinger
|
Bevillinger fremført til 2022
|
Bortfaldne bevillinger
|
Institution
|
|
Fra
endeligt
vedtaget
budget
|
Fra
frem-
førsler
|
Fra
formålsbestemte
indtægter
|
I alt
|
%
|
Fra endeligt vedtaget budget
|
Fra formålsbestemte indtægter
|
I alt
|
Fra
endeligt
vedtaget
budget
|
Fra
frem-
førsler
|
Fra
formålsbestemte
indtægter
|
I alt
|
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5=2+3+4
|
6=5/1
|
7
|
8
|
9=7+8
|
10
|
11
|
12
|
13
|
Europa-Parlamentet
|
2 571
|
1 650
|
393
|
35
|
2 078
|
81 %
|
402
|
40
|
442
|
12
|
38
|
2
|
52
|
Det Europæiske Råd og Rådet
|
749
|
461
|
60
|
43
|
564
|
75 %
|
62
|
42
|
104
|
71
|
10
|
1
|
82
|
Kommissionen
|
241 321
|
160 032
|
1 203
|
62 326
|
223 561
|
93 %
|
3 591
|
13 827
|
17 417
|
82
|
250
|
11
|
343
|
Domstolen
|
479
|
408
|
30
|
0
|
438
|
92 %
|
30
|
1
|
31
|
6
|
3
|
0
|
9
|
Revisionsretten
|
163
|
140
|
8
|
0
|
148
|
91 %
|
8
|
0
|
8
|
5
|
1
|
0
|
6
|
Det Økonomiske og Sociale Udvalg
|
168
|
113
|
10
|
3
|
126
|
75 %
|
19
|
7
|
25
|
13
|
3
|
0
|
16
|
Regionsudvalget
|
119
|
91
|
10
|
1
|
101
|
85 %
|
15
|
1
|
15
|
1
|
1
|
0
|
2
|
ombudsmand
|
13
|
9
|
0
|
—
|
10
|
76 %
|
2
|
—
|
2
|
1
|
0
|
—
|
1
|
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
|
21
|
16
|
1
|
—
|
17
|
80 %
|
1
|
—
|
1
|
3
|
0
|
—
|
3
|
Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil
|
1 209
|
648
|
106
|
199
|
954
|
79 %
|
114
|
115
|
230
|
5
|
21
|
0
|
26
|
I alt
|
246 812
|
163 568
|
1 821
|
62 607
|
227 996
|
92 %
|
4 244
|
14 032
|
18 275
|
199
|
327
|
14
|
541
|
Agenturer og organers indtægter og udgifter konsolideres ikke inden for rammerne af EU's budget, som det fremgår af nedenstående oversigt 8.1 og 8.2. I denne budgetdel af årsregnskabet tages der kun hensyn til det tilskud, der betales over Kommissionens budget til agenturerne og organerne.
Beretningerne om gennemførelsen af EU-budgettet omfatter det tilskud, der betales over EU's budget til agenturerne og organerne i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger, hvor det er relevant.
Oplysningerne nedenfor viser agenturernes og organernes, såvel decentrale agenturers (også kendt som de traditionelle agenturer) som forvaltningsorganers, indtægter (8.1) og udgifter (8.2).
Andre kilder til indtægter og dertil knyttede udgifter opføres ikke på EU's budget. De enkelte agenturer og organer fremlægger deres egne årsregnskaber.
|
|
|
Mio. EUR
|
Agentur/organ
|
Finansiering af FFR-udgiftsområde
|
Endeligt vedtaget budget
|
Modtagne beløb
|
Agenturet for Den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer
|
4
|
264
|
268
|
Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder
|
1
|
24
|
24
|
Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation
|
1
|
7
|
7
|
EF-Sortsmyndigheden
|
Ikke relevant
|
19
|
19
|
Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer
|
1, 2b
|
11
|
3
|
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur
|
2b
|
16
|
15
|
Det Europæiske Asylstøttekontor
|
4
|
142
|
153
|
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur
|
1
|
204
|
168
|
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed
|
1
|
49
|
50
|
Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
|
4
|
535
|
545
|
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
|
2b
|
58
|
173
|
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
|
2b
|
19
|
19
|
Det Europæiske Kemikalieagentur
|
1
|
108
|
115
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Klima, Infrastruktur og Miljø
|
1, 2a, 3, 5
|
45
|
45
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Uddannelse og Kultur
|
2b, 6
|
54
|
54
|
Det Europæiske Miljøagentur
|
3
|
52
|
67
|
EU-Fiskerikontrolagenturet
|
3
|
21
|
22
|
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
|
2b
|
119
|
121
|
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
|
2b
|
22
|
23
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område
|
1, 2b
|
27
|
27
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Innovationsråd og SMV'er
|
1, 2a
|
49
|
43
|
Det Europæiske Ligestillingsinstitut
|
2b
|
9
|
9
|
Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger
|
1
|
33
|
33
|
Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed
|
2b
|
22
|
14
|
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur
|
1
|
85
|
106
|
Det Europæiske Lægemiddelagentur
|
2b
|
379
|
408
|
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug
|
5
|
17
|
19
|
Den Europæiske Anklagemyndighed
|
2b
|
26
|
27
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd
|
1
|
55
|
56
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning
|
1, 3
|
88
|
88
|
Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed
|
1
|
59
|
61
|
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut
|
2b
|
21
|
22
|
Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde
|
2b
|
44
|
46
|
Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed
|
1
|
23
|
23
|
Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde
|
5
|
178
|
177
|
Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelsessamarbejde
|
5
|
10
|
8
|
Den Europæiske Unions Jernbaneagentur
|
1
|
31
|
33
|
Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet
|
1
|
44
|
1 870
|
Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder
|
2b
|
24
|
25
|
Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret
|
Ikke relevant
|
534
|
313
|
Fællesforetagendet Fusion for Energy
|
1
|
614
|
750
|
Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer
|
7
|
52
|
46
|
I alt
|
|
4 195
|
6 092
|
|
|
|
Mio. EUR
|
Agenturernes/organernes indtægtstype
|
|
|
Modtagne beløb
|
Tilskud fra Kommissionen
|
|
|
4 155
|
Gebyrindtægter
|
|
|
842
|
Andre indtægter
|
|
|
1 095
|
I alt
|
|
|
6 092
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Forpligtelsesbevillinger
|
Betalingsbevillinger
|
Agentur/organ
|
Disponible bevillinger i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
Disponible bevillinger i alt
|
Gennemførte betalinger
|
Agenturet for Den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer
|
286
|
269
|
291
|
260
|
Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder
|
24
|
22
|
27
|
19
|
Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation
|
7
|
7
|
10
|
8
|
EF-Sortsmyndigheden
|
20
|
18
|
20
|
17
|
Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer
|
11
|
2
|
12
|
2
|
Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur
|
16
|
16
|
22
|
15
|
Det Europæiske Asylstøttekontor
|
169
|
139
|
177
|
136
|
Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur
|
278
|
183
|
286
|
149
|
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed
|
50
|
49
|
54
|
46
|
Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
|
557
|
523
|
725
|
421
|
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme
|
182
|
169
|
195
|
122
|
Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse
|
19
|
19
|
20
|
19
|
Det Europæiske Kemikalieagentur
|
116
|
110
|
129
|
109
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Klima, Infrastruktur og Miljø
|
45
|
44
|
47
|
42
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Uddannelse og Kultur
|
54
|
53
|
58
|
50
|
Det Europæiske Miljøagentur
|
68
|
61
|
92
|
64
|
EU-Fiskerikontrolagenturet
|
22
|
21
|
25
|
18
|
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
|
130
|
130
|
133
|
118
|
Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene
|
23
|
22
|
28
|
23
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Sundhed og Det Digitale Område
|
27
|
26
|
27
|
20
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Innovationsråd og SMV'er
|
45
|
43
|
48
|
42
|
Det Europæiske Ligestillingsinstitut
|
9
|
9
|
11
|
8
|
Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger
|
33
|
33
|
38
|
31
|
Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed
|
23
|
22
|
26
|
10
|
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur
|
114
|
107
|
125
|
102
|
Det Europæiske Lægemiddelagentur
|
408
|
386
|
480
|
365
|
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug
|
20
|
19
|
21
|
19
|
Den Europæiske Anklagemyndighed
|
26
|
25
|
27
|
19
|
Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd
|
55
|
55
|
57
|
54
|
Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning
|
88
|
88
|
96
|
88
|
Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed
|
61
|
60
|
69
|
61
|
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut
|
22
|
21
|
23
|
21
|
Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde
|
60
|
57
|
57
|
45
|
Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed
|
23
|
23
|
29
|
24
|
Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde
|
186
|
176
|
210
|
167
|
Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelsessamarbejde
|
26
|
12
|
30
|
12
|
Den Europæiske Unions Jernbaneagentur
|
38
|
37
|
37
|
33
|
Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet
|
10 102
|
6 419
|
2 666
|
1 614
|
Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder
|
26
|
25
|
33
|
25
|
Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret
|
558
|
286
|
18
|
282
|
Fællesforetagendet Fusion for Energy
|
1 070
|
1 066
|
765
|
745
|
Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer
|
53
|
44
|
56
|
43
|
I alt
|
15 151
|
10 897
|
7 301
|
5 470
|
|
|
|
|
Mio. EUR
|
|
Forpligtelsesbevillinger
|
Betalingsbevillinger
|
Udgiftstype
|
Disponible bevillinger i alt
|
Indgåede forpligtelser
|
Disponible bevillinger i alt
|
Gennemførte betalinger
|
Arbejdsdokument fra
|
1 749
|
1 478
|
1 417
|
1 462
|
Administrationsudgifter
|
472
|
439
|
498
|
412
|
Aktionsudgifter
|
12 930
|
8 980
|
5 385
|
3 596
|
I alt
|
15 151
|
10 897
|
7 301
|
5 470
|
ORDLISTE
Antagelser, der ligger til grund for beregningen af omkostningerne i forbindelse med fremtidige begivenheder, der påvirker pensionsforpligtelserne.
Ændringer i aktuarmæssige underskud eller overskud i forbindelse med en ydelsesbaseret ordning. De opstår som følge af forskelle mellem tidligere aktuarmæssige forudsætninger og de faktiske begivenheder og som følge af virkningerne af ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger.
Administrationsbevillinger dækker institutionernes og andre organers løbende udgifter (personale, bygninger, kontorudstyr).
Forslaget til budget bliver det vedtagne budget i det øjeblik det godkendes af budgetmyndigheden og erklæres endeligt vedtaget af formanden for Europa-Parlamentet.
En afgørelse, der træffes i løbet af regnskabsåret, om at ændre (forhøje, nedsætte, overføre) dele af det vedtagne budget for det pågældende år.
Disse udgør påløbne udgifter i løbet af regnskabsperioden, som skal finansieres over fremtidige budgetter, dvs. af EU-medlemsstaterne. Dette er konsekvensen af at udarbejde årsregnskaber efter periodiseringsprincippet og budgetter efter den kontantbaserede metode.
Den årlige aktivitetsrapport redegør for resultatet af aktiviteter under henvisning til bl.a. de fastlagte mål, de tilknyttede risici og den interne kontrolstruktur. Siden regnskabsåret 2001 for Kommissionen og 2003 for alle EU-institutionerne skal den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation, indgive en årlig aktivitetsrapport vedrørende sin virksomhed til sin institution, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold.
Budgetmidler. Budgettet indeholder både forpligtelser og betalinger (kontantudbetaling eller bankoverførsler til modtagerne). Bevillingerne til forpligtelser og til betalinger er typisk forskellige (opdelte bevillinger), eftersom alle forpligtelserne i forbindelse med flerårige programmer og projekter normalt indgås i det år, hvor de vedtages, mens betalingerne foretages over flere år, efterhånden som programmerne og projekterne skrider frem. Ikke-opdelte bevillinger anvendes til administrationsudgifter, landbrugsstøtte og direkte betalinger, og forpligtelsesbevillingerne svarer til betalingsbevillingerne.
Specifikke indtægter, som modtages med henblik på finansiering af bestemte former for udgifter. Den primære kilde til eksterne formålsbestemte indtægter er finansielle bidrag fra tredjelande til programmer, der finansieres af Unionen. Den primære kilde til interne formålsbestemte indtægter er indtægter fra tredjemand for levering af varer, tjenesteydelser eller arbejder på dennes anmodning, samt indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb og indtægter fra salg af publikationer og film.
Alle finansielle aktiver (undtagen derivater), som er målt til dagsværdi efter de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor, og for hvilke ændringer i dagsværdien skal indregnes i en reserve af nettoaktiver, indtil de ikke længere indregnes (eller nedskrives).
Hvad angår budgettets struktur vises indtægter og udgifter på budgettet i overensstemmelse med en bindende kontoplan, som afspejler hver posts art og formål som pålagt af budgetmyndigheden. De enkelte budgetposter (afsnit, kapitel, artikel eller konto) indeholder en formel beskrivelse af kontoplanen.
Uudnyttede bevillinger, der ikke længere må benyttes.
En undtagelse fra princippet om etårighed for så vidt som bevillinger, der ikke har kunnet anvendes i et givet regnskabsår, på strenge betingelser ekstraordinært kan fremføres til anvendelse i det efterfølgende år.
Retligt tilsagn om at yde finansiering på visse betingelser. EU forpligter sig til at tilbagebetale sin del af omkostningerne i forbindelse med et EU-finansieret projekt. De forpligtelser, der indgås i dag, skal betales i morgen. De betalinger, der foretages i dag, skal dække gårsdagens forpligtelser.
Forpligtelsesbevillinger dækker de samlede udgifter til de retlige forpligtelser (kontrakter, tilskudsaftaler/
afgørelser), som vil kunne blive indgået i løbet af regnskabsåret.
Stigning i forpligtelser i henhold til ordningen som følge af ydelser i det indeværende regnskabsår.
En handling hvorved en tidligere forpligtelse (eller en del heraf) annulleres.
En pensions- eller anden tilbagetrædelsesordning, hvor reglerne for ordningen fastlægger ydelserne uafhængigt af de bidrag, der skal indbetales, og hvor ydelserne ikke er direkte relateret til ordningens investeringer. Ordningen kan være finansieret eller ikkefinansieret.
Finansielle instrumenter, hvis værdi er knyttet til ændringer i værdien af et underliggende finansielt instrument, en indikator eller en råvare. I modsætning til indehaveren af et primært finansielt instrument (f.eks. en statsobligation), som har en ubetinget ret til at modtage kontanter (eller en anden form for økonomisk udbytte) i fremtiden, har indehaveren af et derivat alene en betinget ret til at modtage et sådant udbytte. Et eksempel på et derivat er en valutaforwardkontrakt.
Budgetgennemførelsesmetode. Ved direkte forvaltning gennemføres budgettet direkte af Kommissionens tjenestegrene, forvaltningsorganer eller trustfonde.
Den sats, der anvendes til at justere for den tidsmæssige værdi af penge. Diskontering er en metode til at sammenligne omkostninger og gevinster, som opstår på forskellige tidspunkter.
Den sats, som tilbagediskonterer forventede fremtidige ind- og udbetalinger i det finansielle aktivs eller finansielle passivs forventede løbetid til aktivets eller passivets regnskabsmæssige nettoværdi.
Alle finansielle aktiver og passiver, som er målt til amortiseret kostpris efter de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor.
Alle finansielle aktiver eller passiver, som er målt til dagsværdi efter de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor, og for hvilke ændringer i dagsværdien skal indregnes i overskuddet eller underskuddet for perioden (dvs. derivater).
Formålet med finansielle korrektioner er at beskytte EU-budgettet mod uregelmæssige udgifter. Ved udgifter under delt forvaltning påhviler opgaven med at inddrive uregelmæssige udbetalinger primært medlemsstaterne.
En "bekræftet" finansiel korrektion er blevet godkendt af den berørte medlemsstat. En "vedtagen" finansiel korrektion er blevet vedtaget ved en Kommissionsafgørelse og består altid i en nettokorrektion, hvor medlemsstaten skal tilbagebetale de uretmæssigt udbetalte midler til EU-budgettet, hvilket fører til en definitiv nedsættelse af det rammebeløb, der er tildelt den pågældende medlemsstat. Bekræftede og vedtagne finansielle korrektioner indberettes i dette dokument under samme kategori.
En "gennemført" finansiel korrektion har rettet op på den konstaterede uregelmæssighed.
Budgetgennemførelsesmetode. Ved indirekte forvaltning overdrager Kommissionen opgaven med at gennemføre budgettet til EU-retlige eller nationalretlige organer.
Hvis Kommissionen ud fra sit eget arbejde eller ud fra oplysninger fra revisionsmyndighederne finder, at en medlemsstat har undladt at rette op på alvorlige mangler i sine forvaltnings- eller kontrolsystemer og/eller at korrigere uregelmæssige udgifter, som er blevet anmeldt og attesteret, kan den afbryde eller suspendere betalinger.
Uudnyttede bevillinger, som annulleres ved regnskabsårets udgang. Bortfald betyder annullering af alle eller dele af tilladelsen til at afholde udgifter og/eller indgå forpligtelser, som repræsenteres af en bevilling. For så vidt angår fællesforetagender, jf. deres egne finansielle regler, har disse mulighed for at opføre uudnyttede bevillinger i indtægts- og udgiftsoverslagene for de efterfølgende tre regnskabsår (den såkaldte "n+3"-regel). Fællesforetagenders bortfaldne bevillinger kan således reaktiveres frem til regnskabsåret "n+3".
Som de uindfriede forpligtelser (reste à liquider, RAL) er det et beløb, der er indgået en budgetforpligtelse for, men hvor den deraf følgende betaling endnu ikke er foretaget. De udgør EU's betalingsforpligtelser for de kommende år og er en direkte følge af eksistensen af flerårige programmer og opdelingen mellem forpligtelses- og betalingsbevillinger.
Den vigtigste indtægtskilde for EU-budgettet. De forskellige egne indtægter er anført i den gældende afgørelse om egne indtægter (Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053) og er traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter, BNI-baserede indtægter og egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald.
Betalingsbevillinger dækker udgifter, der skal betales i det indeværende år, og som følger af retlige forpligtelser, der er indgået i det indeværende år og/eller tidligere år.
En betaling, hvis formål er at yde modtageren et kontant forskud. Den kan opdeles i et antal rater i henhold til bestemmelserne i den underliggende kontrakt, afgørelse, aftale eller basisretsakt. Kontantbeløbet eller forskuddet anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode, eller det tilbagebetales.
Kommissionen kan træffe forebyggende foranstaltninger for at beskytte EU's budget, hvis den har kendskab til eventuelle mangler, herunder afbrydelser eller suspensioner af betalinger fra EU-budgettet til det operationelle program.
Som de uindfriede forpligtelser er det et beløb, der er indgået en budgetforpligtelse for, men hvor den deraf følgende betaling endnu ikke er foretaget. De udgør EU's betalingsforpligtelser for de kommende år og er en direkte følge af eksistensen af flerårige programmer og opdelingen mellem forpligtelses- og betalingsbevillinger.
Budgetgennemførelsesmetode. Ved delt forvaltning overdrages visse gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Omkring tre fjerdele af EU's udgifter henhører under denne gennemførelsesmetode.
Traditionelle egne indtægter er anført i den gældende afgørelse om egne indtægter (Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053) og omfatter told- og sukkerafgifter.
Overførsler mellem budgetposter indebærer en omfordeling af bevillinger fra en budgetpost til en anden i løbet af regnskabsåret, og de udgør dermed en undtagelse til budgetprincippet om specificering. De er imidlertid udtrykkeligt tilladt i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de betingelser, der er fastlagt i finansforordningen. Finansforordningen fastsætter de forskellige former for overførsler, alt efter om de foretages inden for eller mellem budgetafsnit, -kapitler, -artikler eller -konti, og om de skal godkendes på flere niveauer.
LISTE OVER FORKORTELSER
|
|
|
|
|
Besiddes med handel for øje
|
AMIF
|
Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden
|
AOD
|
Ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede
|
|
|
|
|
|
Budget Fines Fund — Fond til budgetbøder
|
|
Den fælles landbrugspolitik
|
|
Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer
|
|
Connecting Europe-faciliteten
|
|
Connecting Europe-facilitetens låneinstrument
|
|
|
|
Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation
|
|
|
|
Programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er
|
|
Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission
|
|
Den Fælles Hensættelsesfond
|
|
Forordningen om fælles bestemmelser
|
|
Det andet investeringsinitiativ som reaktion på coronavirus
Programmet for dekommissionering og affaldshåndtering
|
|
Eksponering ved misligholdelse
|
|
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
|
|
Den Europæiske Garantifond for Landbruget
|
|
|
|
Programmet for beskæftigelse og social innovation
|
|
Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling
|
|
Den Europæiske Revisionsret
|
|
Den Europæiske Centralbank
|
Forventede kredittab (ECL)
|
|
|
Rådet for Økonomi og Finans
|
|
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling
|
|
Den Europæiske Udviklingsfond
|
|
Garantifaciliteten under Vestbalkanfaciliteten
|
|
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
|
|
Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil
|
EFSD
|
Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling
|
EFSE
|
Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa
|
EFSM
|
Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme
|
EFSI
|
Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer
|
EFSM
|
Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme
|
EFTA
|
Den Europæiske Frihandelssammenslutning.
|
EGNOS
|
Den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste
|
EIB
|
Den Europæiske Investeringsbank
|
EIF
|
Den Europæiske Investeringsfond
|
ElectriFI
|
Finansieringsinitiativet for elektrificering i landdistrikterne
|
ELM
EHFF
|
Eksternt lånemandat
Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
|
ØMU
|
Den Økonomiske og Monetære Union
|
ENEF
|
Virksomhedsudvidelsesfonden
|
ENIF
|
Virksomhedsinnovationsfonden
|
ENPI
|
Det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument
|
EP
|
Europa-Parlamentet
|
EFRU
|
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
|
ERI
ESA
|
EIB's resiliensinitiativ
Den Europæiske Rumorganisation
|
ESF
|
Den Europæiske Socialfond
|
ESI-fondene
|
De europæiske struktur- og investeringsfonde
|
ESM
|
Den europæiske stabilitetsmekanisme
|
ETF
|
Den europæiske teknologifacilitet for iværksættere af 1998
|
EU
|
Den Europæiske Union
|
EUMETSAT
|
Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter
|
Euratom
|
Det Europæiske Atomenergifællesskab
|
FIFO
|
Først ind — først ud
|
FP7
|
Syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration
|
FR
|
EU Finansforordningen
|
FSDA
|
Regnskabsredegørelse og -analyse
|
FVNA
|
Dagsværdi reguleret gennem nettoaktiver/egenkapital
|
FVSD
|
Finansielle aktiver til dagsværdi reguleret gennem resultatopgørelsen
|
BNP
|
Bruttonationalprodukt
|
BNI
|
Bruttonationalindkomst
|
GNSS
|
Globalt satellitnavigationssystem
|
H2020
|
Horisont 2020
|
II-vinduet
|
Infrastruktur- og innovationsvinduet
|
IMF
|
Den Internationale Valutafond
|
IPSAS
|
De internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor
|
IF
|
Innovationsfonden
|
IT
|
Informationsteknologi
|
ITER
|
Den internationale termonukleare forsøgsreaktor
|
JRC
|
Det Fælles Forskningscenter
|
JU
|
Fællesforetagendet
|
LGD
|
Tab i tilfælde af misligholdelse
|
LGTT
|
Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter
|
MAP
|
Det flerårige program for finansiel inklusion af mellemstore virksomheder
|
MEP
|
Medlem af Europa-Parlamentet
|
MFA
|
Makrofinansiel bistand
|
FFR
|
Den flerårige finansielle ramme
|
MSMV
|
Mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder
|
NDICI
|
Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde
|
NGEU
|
NextGenerationEU
|
ORD
|
Afgørelse om egne indtægter
|
PBI
|
Initiativet for projektobligationer
|
PD
|
Sandsynlighed for misligholdelse
|
PF4EE
|
Instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet
|
PGF
|
Deltagergarantifonden
|
PPP
|
Offentligt-privat partnerskab
|
PSEO
|
Pensionsordningen for EU-tjenestemænd
|
RAL
|
Uindfriede forpligtelser ("reste à liquider")
|
RSFF
|
Finansieringsfaciliteten for risikodeling
|
RRF
|
Genopretnings- og resiliensfaciliteten
|
FTU
|
Forskning, teknologisk udvikling og demonstration
|
S&P
|
Standard & Poor's Financial Services LLC
|
SANAD
|
MENA-fonden for mikro-, små og mellemstore virksomheder
|
SAPARD
|
Det særlige tiltrædelsesprogram vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter
|
SEMED
|
Programmet for finansiel inklusion af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i det sydlige og østlige Middelhavsområde
|
SICR
|
Væsentlig stigning i kreditrisikoen
|
SIUGI
|
SMV-initiativet angående instrumentet til garantier uden loft
|
SMV
|
Små og mellemstore virksomheder
|
SMV-VINDUET
|
Vinduet for små og mellemstore virksomheder
|
SURE
|
Støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation
|
TEUF
|
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
|
TEI
|
Traditionelle egne indtægter
|
TRDI
|
Midlertidigt instrument til udvikling af landdistrikterne
|
MOMS
|
Merværdiafgift
|