Šis dokuments ir izvilkums no tīmekļa vietnes EUR-Lex.
Eiropas krastus apskalo dažādi ūdeņi, ūdens sedz vairāk nekā pusi tās teritorijas, un tās piekrastes līnijas garums ir 68 000 km. Eiropā ir 1200 ostu un pasaulē lielākā tirdzniecības flote.
Pēdējos gados saimnieciskā darbība jūrā, jūras tuvumā vai pie jūras ir strauji uzplaukusi. Te jāpiemin zvejniecība, kuģniecība un tūrisms, kā arī atkrastes atjaunojamo energoresursu ražošana, akvakultūra, jūras biotehnoloģija un citas zilās ekonomikas nozares.
Eiropas Savienības (ES) pieeja ilgtspējīgai zilajai ekonomikai apvieno visas minētās darbības, vienlaikus aizsargājot vidi, kurā tās tiek īstenotas.
Kopējā zivsaimniecības politika (KZP), kas tika izveidota ar Romas līgumu un ir noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 38.–43. pantā, ir noteikumu kopums, kas nodrošina jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un Eiropas zvejniecības nozares pārvaldību un kontroli ES ūdeņos un ārpus tiem.
KZP mērķis ir nodrošināt, ka zvejniecības un akvakultūras darbības palīdz sekmēt ilgtermiņa vides, ekonomikas un sociālo ilgtspēju. Tas ietver šādus aspektus:
Pēdējā KZP reforma tika veikta 2013. gadā un stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī.