Šis dokuments ir izvilkums no tīmekļa vietnes EUR-Lex.
Ņemot vērā arvien izteiktākās klimata pārmaiņas un augošo atkarību no energoresursiem, Eiropas Savienība (ES) ir apņēmusies kļūt par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu un ekonomiku un nodrošināt, ka patērētā enerģija ir droša, konkurētspējīga, uz vietas ražota un ilgtspējīga.
Eiropas zaļā kursa mērķis ir pielāgot ES klimata, enerģētikas, transporta un nodokļu politiku tā, lai līdz 2030. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu neto emisijas vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, nolūkā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, kas kā juridiski saistošs pienākums noteikta Eiropas klimata aktā. Enerģētikas jomā noteiktie mērķi ir izšķiroši: tīrākas enerģijas ražošana, pateicoties pētniecībai un inovācijai tehnoloģiju jomā, un ieguldījumi renovētās, energoefektīvās ēkās.
Šo mērķu pamatā ir Enerģētikas savienības stratēģija (2015. g.), kura kopā ar Regulu (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības pārvaldību nosaka ES enerģētikas politikas dimensijas.
Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pants veido konkrētu tiesisko pamatu enerģētikas jomā, pamatojoties uz ES un ES dalībvalstu dalītu kompetenci, ļaujot tām veidot kopīgu enerģētikas politiku.