This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R0612
Regulation (EU) 2022/612 of the European Parliament and of the Council of 6 April 2022 on roaming on public mobile communications networks within the Union (recast) (Text with EEA relevance)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/612 2022 m. balandžio 6 d. dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (Tekstas svarbus EEE)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/612 2022 m. balandžio 6 d. dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (Tekstas svarbus EEE)
PE/86/2021/REV/1
OL L 115, 13/04/2022, p. 1–37
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2022 4 13 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
L 115/1 |
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/612
2022 m. balandžio 6 d.
dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje
(nauja redakcija)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1) |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 531/2012 (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (4). Kadangi tą reglamentą reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
(2) |
visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2120 (5) iš dalies pakeitė Reglamentą (ES) Nr. 531/2012, ir juo buvo reikalaujama nuo 2017 m. birželio 15 d. Sąjungoje panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, su sąlyga, kad tarptinklinio ryšio paslaugomis bus naudojamasi sąžiningai ir kad, panaikinus papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, bus sudaryta galimybė taikyti išimtį siekiant užtikrinti tvarumą (taip pat dar vadinamas tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis (toliau – RLAH principas). Be to, Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 19 straipsnį atliko didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos peržiūrą, siekdama įvertinti, kokios priemonės yra būtinos, kad būtų sudarytos sąlygos panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. Atlikus tą peržiūrą, siekiant reguliuoti nacionalines didmenines tarptinklinio ryšio rinkas, kad iki 2017 m. birželio 15 d. būtų panaikinti papildomi mokesčiai už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas neiškraipant savosios šalies ir lankomų šalių rinkos, buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/920 (6); |
(3) |
2019 m. lapkričio 29 d. Komisija paskelbė savo atliktos pirmosios nuodugnios tarptinklinio ryšio rinkos peržiūros ataskaitą (toliau – Komisijos ataskaita), rodančią, kad papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas duoda daug naudos keliautojams visoje Sąjungoje. Naudojimasis judriojo ryšio paslaugomis, t. y. reguliuojamomis balso skambučių, SMS žinučių ar duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis keliaujant po Sąjungą sparčiai ir smarkiai didėja – tai įrodo Sąjungos tarptinklinio ryšio taisyklių poveikį. Komisijos ataskaitoje padaryta išvada, kad, nepaisant tam tikros mažmeninių ir didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų konkurencijos dinamikos, su jomis susijusios pamatinės konkurencijos sąlygos nepasikeitė ir artimiausioje ateityje veikiausiai nesikeis. Todėl šiuo metu taikomos mažmeninės ir didmeninės rinkų reguliavimo priemonės tebėra būtinos ir negali būti panaikintos. Visų pirma Komisijos ataskaitoje padaryta išvada, kad smarkus didmeninių kainų viršutinių ribų sumažinimas padėjo dar labiau sumažinti didmenines tarptinklinio ryšio kainas, o tai yra naudinga siunčiamojo srauto operatoriams, t. y. operatoriams, kurių klientų bazė daugiau naudojasi judriojo ryšio paslaugomis kitose valstybėse narėse veikiančių operatorių partnerių tinkluose negu operatoriaus partnerio klientų bazė jomis naudojasi jų pačių tinkluose. Komisijos ataskaitoje atsižvelgta į Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) rekomendaciją toliau mažinti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas. Komisija taip pat atliko analizę ir dokumentais pagrindė poreikį toliau mažinti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas bei įvertino, kiek jos turi būti sumažintos, kad lankomos šalies operatoriai galėtų susigrąžinti sąnaudas, susijusias su didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu. Komisijos ataskaitoje nurodytas Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatytas reikalavimas, kad tarptinklinio ryšio vartotojams turi būti suteikta prieiga prie tų pačių paslaugų kitose valstybėse narėse už tą pačią kainą su sąlyga, kad tos paslaugos gali būti teikiamos lankomos šalies tinkle. Komisijos ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į visai neseniai atsiradusius naujus būdus prekiauti didmeniniu tarptinkliniu srautu, pavyzdžiui, internetines prekybos platformas, kurie gali paskatinti konkurenciją didmeninėje tarptinklinio ryšio paslaugų rinkoje ir palengvinti operatorių tarpusavio derybas. Galiausiai joje pastebima, kad duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis rinkoje atskirai neprekiaujama; |
(4) |
Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 nustoja galioti 2022 m. birželio 30 d., šiuo reglamentu siekiama jį išdėstyti nauja redakcija ir kartu nustatyti naujas skaidrumo didinimo priemones, be kita ko skaidrumą, susijusį su pridėtinės vertės paslaugomis naudojantis tarptinkliniu ryšiu ir su tarptinklinio ryšio naudojimu per neantžeminius viešuosius judriojo ryšio tinklus, ir užtikrinti, kad RLAH vartotojai gautų išties kokybišką paslaugą ir turėtų galimybę tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Šio reglamento galiojimo trukmė – 10 metų, t. y. iki 2032 m., siekiant užtikrinti tikrumą rinkoje ir kuo labiau sumažinti reguliavimo naštą. Šiuo reglamentu nustatomas reikalavimas, kad Komisija 2025 m. ir 2029 m. atliktų peržiūras ir pateiktų ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, po kurių, prireikus, pateiktų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas, kai to reikia dėl rinkos pokyčių. Atsižvelgdama į sparčius rinkos pokyčius ir spartų naujų technologijų diegimą, Komisija visų pirma turėtų įvertinti, ar tikslinga pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas, kai 2025 m. skelbs savo pirmąją ataskaitą; |
(5) |
nacionalinės reguliavimo institucijos arba kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už judriojo ryšio vartotojų, kurių įprastinė gyvenamoji vieta yra jų kompetencijos teritorijoje, interesų apsaugą ir rėmimą, negali kontroliuoti kitose valstybėse narėse esančių lankomos šalies tinklo operatorių, nuo kurių tie vartotojai priklauso naudodamiesi tarptautinio tarptinklinio ryšio paslaugomis, veiksmų. Tokia kontrolės stoka galėtų sumažinti valstybių narių priemonių, kurios pagrįstos joms likusia kompetencija priimti vartotojų apsaugos taisykles, veiksmingumą; |
(6) |
Sąjungos judriojo ryšio rinka tebėra suskaidyta, nes nėra visas valstybes nares apimančio judriojo ryšio tinklo. Todėl, norėdami teikti judriojo ryšio paslaugas savosios šalies vartotojams, kurie keliauja kitose valstybėse narėse, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai perka didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas iš lankomų valstybių narių operatorių arba keičiasi su šiais operatoriais šiomis paslaugomis; |
(7) |
negalima teigti, kad veikia vidaus telekomunikacijų rinka, kol yra skirtumai tarp paslaugų savojoje šalyje ir tarptinklinio ryšio paslaugų kainų. Todėl paslaugų savojoje šalyje ir tarptinklinio ryšio paslaugų kainų skirtumai turėtų būti panaikinti siekiant sukurti judriojo ryšio paslaugų vidaus rinką; |
(8) |
turėtų būti taikomas bendras suderintas metodas, siekiant užtikrinti, kad viešojo antžeminio judriojo ryšio tinklų naudotojai, keliaudami Sąjungoje, nemokėtų pernelyg didelių kainų už tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas, tokiu būdu didinant tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų konkurenciją tarptinklinio ryšio paslaugų srityje, pasiekiant aukšto lygio vartotojų apsaugą ir išsaugant tiek paskatas naujovėms, tiek vartotojų pasirinkimą. Tokio bendro metodo reikia atsižvelgiant į tarpvalstybinį atitinkamų paslaugų pobūdį, siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai galėtų vykdyti veiklą objektyviai nustatytais kriterijais grindžiamoje vienoje nuoseklioje reguliavimo sistemoje; |
(9) |
platus prie interneto prijungiamų judriojo ryšio įrenginių naudojimas reiškia, kad duomenų perdavimas tarptinkliniu ryšiu turi didelę ekonominę reikšmę. Tai svarbu ir taikomųjų programų bei turinio naudotojams, ir teikėjams. Siekiant paskatinti šios rinkos plėtrą, duomenų perdavimo kainos neturėtų trukdyti augimui, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog naujos kartos, sparčiojo ryšio tinklų ir paslaugų kūrimas ir diegimas vyks vis sparčiau; |
(10) |
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvomis 2002/19/EB (7), 2002/20/EB (8), 2002/21/EB (9), 2002/22/EB (10) ir 2002/58/EB (11) buvo siekiama Sąjungoje sukurti elektroninių ryšių vidaus rinką ir, padidinus konkurenciją, užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą. Tos direktyvos, išskyrus Direktyvą 2002/58/EB, panaikintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972 (12). Direktyva (ES) 2018/1972 siekiama skatinti investicijas į itin didelio pralaidumo tinklus ir jų diegimą Sąjungoje, taip pat nustatyti naujas judriojo ryšio ir 5G spektro taisykles. Direktyvoje (ES) 2018/1972 taip pat numatyta, kad nacionalinės reguliavimo institucijos ir kitos kompetentingos institucijos, taip pat BEREC, Komisija ir valstybės narės turi siekti, inter alia, tikslų prisidėti prie vidaus rinkos plėtros ir propaguoti Sąjungos piliečių interesus. Ta direktyva, be kita ko, užtikrinama, kad visi galutiniai naudotojai galėtų naudotis įperkamu ryšiu, įskaitant internetą. Ja didinama vartotojų apsauga ir saugumas naudotojams ir lengvinamas reguliavimo priemonių taikymas; |
(11) |
mažmeninės ir didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos pasižymi unikaliomis savybėmis, kuriomis galima pateisinti išskirtines priemones, platesnes nei pagal Direktyvą (ES) 2018/1972 nustatyti mechanizmai; |
(12) |
šiuo reglamentu turėtų būti galima nukrypti nuo kitu atveju pagal Direktyvą (ES) 2018/1972 taikytinų taisyklių, tai yra, kad siūlomų paslaugų kainos, nesant didelės įtakos rinkoje, turi būti nustatomos komerciniu susitarimu, taip sudarant sąlygas nustatyti papildomus reguliuojamuosius įpareigojimus, kurie atspindi specialias tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugų savybes; |
(13) |
siekiant apsaugoti tarptinklinio ryšio vartotojus nuo reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų, t. y. reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų mažmeninių kainų didėjimo, galinčio atsirasti dėl orientacinių kitų nei euras valiutų keitimo kursų svyravimo, valstybės narės, kurių valiuta nėra euras, nustatydamos didžiausius taikytinus papildomus mokesčius savo valiuta turėtų naudoti kelių orientacinių valiutų keitimo kursų per tam tikrą laikotarpį vidurkį. Jei didžiausios leidžiamos kainos išreikštos ne eurais, taikytinos vertės turėtų būti nustatomos atitinkama valiuta, taikant kelių orientacinių valiutų keitimo kursų per tam tikrą laikotarpį, šiame reglamente nurodytą dieną paskelbtų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – Oficialusis leidinys), vidurkį. Jei nurodytą dieną duomenys nėra paskelbti, turėtų būti taikomi tie orientaciniai valiutų keitimo kursai, kurie paskelbiami pirmame po tos dienos skelbiamame Oficialiajame leidinyje, kuriame nurodyti tokie orientaciniai valiutų keitimo kursai. Siekiant suderinti verčių kitomis nei euras valiutomis nustatymą su taisykle, taikoma ryšio paslaugoms Sąjungoje pagal Reglamentą (ES) 2015/2120, didžiausi mokesčiai kitomis nei euras valiutomis turėtų būti nustatomi taikant orientacinius valiutų keitimo kursų vidurkius, Europos Centrinio Banko paskelbtus Oficialiajame leidinyje atitinkamų kalendorinių metų sausio 15 d., vasario 15 d. ir kovo 15 d. Taip apskaičiuoti 2022 m. didžiausi mokesčiai turėtų būti taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2023 m. gegužės 15 d.; |
(14) |
kad susiformuotų veiksmingesnė, integruota ir konkurencinga tarptinklinio ryšio paslaugų rinka, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai, kurie užkerta kelią įmonėms veiksmingai derėtis dėl didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų, taip pat įrenginių tarpusavio komunikacijos, teikimo prieigos. Turėtų būti pašalintos kliūtys, trukdančios naudotis prieiga prie tokių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, kylančios dėl nevienodų įmonių derybinių galių ir skirtingo infrastruktūros nuosavybės laipsnio. Tuo tikslu didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimuose turėtų būti laikomasi technologijų neutralumo principo ir visiems operatoriams turėtų būti užtikrintos vienodos ir sąžiningos prieigos prie visų esamų tinklų ir technologijų galimybės, taip pat turėtų būti laikomasi principo, kad dėl tokių susitarimų deramasi sąžiningai, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų siūlyti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, lygiavertes savo šalyje siūlomoms paslaugoms. Šiuo reglamentu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams nenustatoma pareiga sudaryti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus tik su tais operatoriais, kurie turi pažangiausius tinklus, jei laikomasi šiame reglamente nustatytų mažmeninių paslaugų kokybės reikalavimų. Operatoriams, norintiems gauti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą, turėtų būti suteikta laisvė derėtis dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų atsižvelgiant į jų komercinius poreikius ir jų galutinių naudotojų interesus. Todėl pereinant prie naujos kartos judriojo ryšio tinklų ir technologijų tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų palaipsniui užtikrinti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą, kuri suteiktų galimybę teikti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas kitose valstybėse narėse tokiomis pačiomis sutartinėmis sąlygomis kaip ir jų buveinės valstybėje narėje laikantis RLAH tikslų. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų siūlyti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, kurios būtų lygiavertės judriojo ryšio paslaugoms, kurias jie siūlo savo šalyje, jei lankomoje valstybėje narėje aprėptis yra plati, arba kai yra konkurencingų prieigos prie tokių naujos kartos judriojo ryšio tinklų ir technologijų pasiūlymų, laikantis BEREC gairių dėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos. Savo tinklo infrastruktūros neturintys virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatoriai ir judriojo ryšio paslaugų perpardavėjai paprastai teikia tarptinklinio ryšio paslaugas, remdamiesi komerciniais didmeniniais tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimais, sudarytais su priimančiosios valstybės judriojo ryšio tinklų operatoriais toje pačioje valstybėje narėje. Tačiau komercinių derybų rezultatai gali neužtikrinti pakankamos maržos virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatoriams ir perpardavėjams, kad būtų skatinama konkurencija siūlant mažesnes kainas. Tų kliūčių pašalinimas ir virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatorių ar perpardavėjų ir judriojo ryšio operatorių derybinių galių subalansavimas, nustatant pareigą suteikti prieigą ir nustatant didmeninės kainos viršutines ribas, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti alternatyvias, naujoviškas ir tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas bei jas siūlyti vartotojams. Direktyvoje (ES) 2018/1972 ši problema neišsprendžiama nustatant pareigas operatoriams, turintiems didelę įtaką rinkoje; |
(15) |
todėl turėtų būti numatyta pareiga patenkinti pagrįstus didmeninės prieigos prie viešųjų judriojo ryšio tinklų tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti prašymus. Tokia prieiga turėtų atitikti prašančiųjų prieigos poreikius. Galutiniams paslaugų, kurioms reikalingos šiuolaikinės technologijos, ir mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų naudotojams naudojantis tarptinkliniu ryšiu teikiamos paslaugos turėtų būti tokios pačios kokybės, kaip ir naudojantis savo šalyje. Todėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pareiga turėtų būti užtikrinta, kad prieigos prašantys subjektai galėtų atkartoti savo šalyje siūlomas mažmenines judriojo ryšio paslaugas, išskyrus atvejus, kai lankomos šalies tinklo operatoriai, kurių prašoma suteikti prieigą, gali įrodyti, kad tai techniškai neįmanoma. Laikoma, kad parametrai, pagal kuriuos lankomos šalies tinklo operatorius savo šalies vartotojams siūlo judriojo ryšio paslaugas, yra techniškai įmanomi. Laikantis atitinkamo didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo ir nedarant poveikio šiame reglamente nustatytoms pareigoms mažmeniniu lygmeniu, lankomos šalies tinklo operatorius turėtų užtikrinti, kad jo tinkle esantiems tarptinklinio ryšio vartotojams nebūtų taikomos sąlygos, kurios būtų mažiau palankios už tas, kurias jis siūlo savo šalies vartotojams, pavyzdžiui, kalbant apie paslaugos kokybę, kaip antai galimą spartą. Atsisakyti suteikti prieigą turėtų būti galima tik remiantis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, susijusiais su techninėmis įgyvendinimo galimybėmis ar būtinybe išlaikyti tinklo vientisumą. Lankomos šalies tinklo operatorius neturėtų, vadovaudamasis komerciniais sumetimais, atsisakyti suteikti prieigą ar ją riboti taip, kad būtų apribotas konkuruojančių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas. Jeigu atsisakoma suteikti prieigą, nukentėjusioji šalis turėtų galėti perduoti bylą ginčui spręsti pagal šiame reglamente išdėstytą procedūrą. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, didmeninė prieiga tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti turėtų būti suteikiama pagal šiuo reglamentu nustatytus didmeniniu lygmeniu taikomus reguliuojamuosius įpareigojimus ir atsižvelgiant į įvairius tokios prieigos teikimo sąnaudų elementus. Didmeninei prieigai tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti taikant nuoseklų reguliavimo metodą turėtų būti prisidedama prie to, kad būtų išvengta iškraipymo valstybėse narėse. Suderinusi su Komisija ir bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, BEREC turėtų nustatyti didmeninės prieigos tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti gaires; |
(16) |
pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą turėtų apimti tiesioginių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą ir didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą trečiosioms šalims perpardavimui. Pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą taip pat turėtų apimti judriojo ryšio tinklų operatorių pareigą sudaryti sąlygas virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatoriams ir perpardavėjams pirkti reguliuojamas didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas iš didmeninių kaupyklų, kuriose numatytas vienas prieigos punktas ir standartizuota platforma susitarimams dėl tarptinklinio ryšio visoje Sąjungoje. Siekiant užtikrinti, kad operatoriai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams per pagrįstą laikotarpį suteiktų prieigą prie visų priemonių, būtinų tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai ir perparduodamai tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai, turėtų būti paskelbtas standartinis pasiūlymas, jame nurodant didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos ir perparduodamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos standartinės sąlygos. Standartinio pasiūlymo paskelbimu neturėtų būti užkertamas kelias prieigos prašančio subjekto ir prieigą galinčio suteikti subjekto komercinėms deryboms dėl galutinio didmeninio susitarimo kainų lygio ar kitų papildomų didmeninės prieigos paslaugų nei tos, kurios būtinos tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai ir perparduodamai didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai; |
(17) |
pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą turėtų apimti prieigą prie visų sudedamųjų dalių, kurios būtinos teikti tarptinklinio ryšio paslaugas, pavyzdžiui, tinklo sudedamųjų dalių ir susijusių priemonių; atitinkamų programinės įrangos sistemų, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; informacinių sistemų ar duomenų bazių, skirtų išankstinių užsakymų, teikimo, užsakymo, priežiūros bei remonto prašymų ir sąskaitų rengimui; numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančių sistemų; judriojo ryšio tinklų ir virtualiųjų tinklų paslaugų; |
(18) |
jeigu perparduodamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos prašantis subjektas paprašo prieigos prie papildomų priemonių ar paslaugų, nei tos, kurios yra būtinos mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui, judriojo ryšio tinklo operatoriai už tas priemones ar paslaugas gali reikalauti sąžiningai ir pagrįstai atlyginti. Tos papildomos priemonės ar paslaugos gali, inter alia, būti pridėtinės vertės paslaugos, papildoma programinė įranga ar informacinės sistemos ar apskaitos priemonės; |
(19) |
Direktyvos (ES) 2018/1972 109 straipsnyje valstybėms narėms nustatytas reikalavimas užtikrinti, kad visi galutiniai naudotojai turėtų galimybę nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis skubios pagalbos ryšiu su tinkamiausiu bendruoju pagalbos centru (BPC). Ta direktyvoje taip pat reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų neįgaliems galutiniams naudotojams, be kita ko jiems keliaujant Sąjungoje, galimybę susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis skubios pagalbos ryšiu, ir kad tokia galimybė būtų lygiavertė tai, kuria naudojasi kiti galutiniai naudotojai. Tie susisiekimo būdai galėtų būti realiuoju laiku perduodamo teksto paslauga arba įvairiapusio ryšio realiuoju laiku paslauga, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/882 (13), arba kitos ne balso ryšių paslaugos, pvz., SMS, pranešimų arba vaizdo įrašų siuntimo paslaugos, teikiamos naudojantis skubios pagalbos taikomosiomis programomis ar perdavimo paslaugomis, kurias valstybės narės diegia atsižvelgdamos į Sąjungos teisėje nustatytus reikalavimus ir nacionalinės BPC sistemos pajėgumus bei techninę įrangą. Susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių, kuriomis gali naudotis neįgalūs tarptinklinio ryšio naudotojai, įgyvendinimas ir skambinančio asmens buvimo vietos informacijos teikimas turėtų būti kuo labiau grindžiami Europos standartais arba specifikacijomis. Komisija ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su Europos standartizacijos įstaigomis ir kitomis atitinkamomis įstaigomis, turėtų propaguoti tokius standartus. Valstybės narės turėtų nustatyti, kokio pobūdžio skubios pagalbos ryšys yra techniškai įmanomas, siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų naudotis skubios pagalbos ryšiu Direktyvos (ES) 2018/1972 109 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, lankomos šalies tinklo operatoriai didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimu į standartinį pasiūlymą turėtų įtraukti informaciją apie tai, kokios rūšies skubios pagalbos ryšys yra leidžiamas ir techniškai įmanomas, kad tarptinklinio ryšio vartotojams būtų užtikrinta prieiga pagal lankomos valstybės narės nacionalines priemones. Be to, į didmeninius tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus turėtų būti įtraukta informacija apie techninius parametrus, kuriais užtikrinama galimybė, taip pat neįgaliems tarptinklinio ryšio vartotojams susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir kuriais užtikrinama, kad informacija apie skambinančio asmens buvimo vietą, įskaitant iš nešiojamojo aparato gaunamą informaciją, būtų perduota tinkamiausiam BPC lankomoje valstybėje narėje. Tokia informacija turėtų leisti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui nemokamai identifikuoti ir suteikti skubios pagalbos ryšį bei perduoti skambinančio asmens buvimo vietą; |
(20) |
į standartinius pasiūlymus gali būti įtrauktos tam tikros sąlygos, kad judriojo ryšio tinklo operatoriai galėtų užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga. Visų pirma, kai lankomos šalies tinklo operatorius turi pagrįstų priežasčių manyti, kad daug tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar piktnaudžiauja tokia prieiga, jis turėtų galėti reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas suvestine forma ir visapusiškai laikydamasis Sąjungos ir nacionalinių duomenų apsaugos reikalavimų pateiktų informaciją, iš kurios būtų galima nustatyti, ar didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų dalis nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba ar yra neįprastas didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimas ar piktnaudžiavimas tokia prieiga, kaip antai informaciją apie klientų, kurių vidaus ryšio naudojimas yra nedidelis, palyginti su tarptinklinio ryšio naudojimu. Be to, nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, siekiant užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga turėtų būti galima tik jei švelnesnėmis priemonėmis nepavyksta išspręsti problemos. Tokiam nutraukimui taikomas lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinės reguliavimo institucijos leidimas, kuo labiau atsižvelgiant į BEREC nuomonę, jei su ja buvo konsultuotasi. Švelnesnes priemones galėtų sudaryti nustatytos didesnių didmeninių paslaugų kainos, neviršijančios šiame reglamente nustatytų didžiausių didmeninių paslaugų kainų, taikomos apimtims, viršijančioms susitarime nustatytą bendrą apimtį. Tokios didesnės didmeninių paslaugų kainos gali būti nustatomos iš anksto arba taikomos nuo to momento, kai lankomos šalies tinklo operatorius nustato ir informuoja savojo tinklo operatorių, kad, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus, didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų dalis nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar piktnaudžiauja tokia prieiga. Švelnesnes priemones taip pat galėtų sudaryti savojo tinklo operatoriaus įsipareigojimas priimti arba peržiūrėti savo sąžiningo naudojimo taisykles, taikomas savo klientams, vadovaujantis pagal šį reglamentą priimtais įgyvendinimo aktais, arba galimybė lankomos šalies tinklo operatoriui reikalauti, kad būtų peržiūrėtas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimas. Kad būtų užtikrintas skaidrumas, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų viešai skelbti informaciją apie prašymus išduoti leidimus nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, laikydamasi verslo konfidencialumo principo; |
(21) |
siekiant sukurti veiksmingesnę, labiau integruotą ir konkurencingesnę tarptinklinio ryšio paslaugų rinką, operatoriams, kurie derasi dėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos siekdami teikti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, turėtų būti suteikta galimybė susiderėti dėl novatoriškų didmeninės kainodaros sistemų, kurios nebūtų tiesiogiai susietos su faktiškai suvartojamais kiekiais, kaip antai dėl fiksuoto dydžio mokėjimų, išankstinių įsipareigojimų ar pajėgumu grindžiamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų, arba dėl kainodaros sistemų, kuriomis atsižvelgiama į paklausos svyravimus per metus. Atsižvelgiant į nuolatinio tarptinklinio ryšio naudojimo apribojimus, įtrauktus į šį reglamentą, įrenginių tarpusavio komunikacija, t. y. paslaugos, kurias teikiant duomenys ir informacija automatiškai (beveik arba visai be žmogaus dalyvavimo) perduodami iš vienų įrenginių į kitus arba iš vienos programinės įrangos į kitą, patenka į šio reglamento taikymo sritį ir jai taikomi šiame reglamente nustatytos atitinkamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos pareigos, įskaitant nuostatas dėl sąžiningo tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimo ir galimybės judriojo ryšio tinklų operatoriams įtraukti į savo standartinius pasiūlymus sąlygas, kuriomis užkertamas kelias nuolatiniam naudojimuisi reguliuojamomis tarptinklinio ryšio paslaugomis arba neįprastam naudojimuisi didmenine tarptinklinio ryšio prieiga ar piktnaudžiavimui tokia prieiga. Tačiau nuolatinis tarptinklinis ryšys yra komercinių derybų objektas ir dėl jo didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarime gali susitarti du tarptinklinio ryšio partneriai. Siekiant sudaryti sąlygas plėtoti veiksmingesnes ir konkurencingesnes įrenginių tarpusavio ryšio rinkas, tikimasi, kad judriojo ryšio tinklo operatoriai vis dažniau reaguos į visus pagrįstus prašymus sudaryti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus pagrįstomis sąlygomis bei juos priims ir aiškiai leis nuolatinį tarptinklinį ryšį įrenginių tarpusavio komunikacijai. Jie turėtų galėti sudaryti lanksčius didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, pagal kuriuos būtų galima teikti didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, ir taikyti tarifų sistemas, kurios grindžiamos ne suvartotų duomenų kiekiu, o alternatyviomis sistemomis, pavyzdžiui, susietųjų mašinų skaičiumi per mėnesį. Tokiomis aplinkybėmis tarpvalstybinio ginčo atveju atitinkamos šalys turėtų pasinaudoti Direktyvos (ES) 2018/1972 27 straipsnyje nustatyta ginčų sprendimo procedūra. Derybų šalys turėtų turėti galimybę susitarti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų galiojimo laikotarpiu netaikyti didžiausių reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų. Tokiu atveju nė viena iš tų šalių vėliau nebegalėtų prašyti taikyti didžiausių didmeninių paslaugų kainų, pagrįstų faktiškai suvartojamu kiekiu, kaip nustatyta šiame reglamente. Šia galimybe neturėtų būti daromas poveikis pareigoms, susijusioms su reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu. Komisijos ataskaitoje taip pat atkreipiamas dėmesys į visai neseniai atsiradusius naujus būdus prekiauti didmeniniu tarptinkliniu srautu, pavyzdžiui, internetines prekybos platformas, kurie gali palengvinti operatorių tarpusavio derybų procesą. Panašių priemonių naudojimas galėtų prisidėti prie konkurencijos didmeninėje tarptinklinio ryšio rinkoje didinimo ir dar labiau sumažinti faktines didmenines kainas; |
(22) |
Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 nustatyta, kad operatoriai negali sukliudyti galutiniams naudotojams lankomos šalies tinkle gauti prieigą prie reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų, kurias siūlo alternatyvus tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas. Tačiau, pradėjus taikyti RLAH principą, ši struktūrinė priemonė, nustatyta kaip pavienių tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų pardavimo pareiga, tapo neveiksminga. Be to, dėl nepakankamo taikymo rinkoje ši pareiga tapo nebeaktuali. Todėl nuostatos, kuriomis reikalaujama, kad operatoriai mažmeniniu lygmeniu parduotų pavienes tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas, nebeturėtų būti taikomos; |
(23) |
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti išsamias taisykles dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo ir dėl mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų savo šalies kainomis teikimo tvarumo įvertinimo metodikos bei dėl prašymo, kurį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turi pateikti to įvertinimo tikslais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (14). Kol bus priimtos tos įgyvendinimo priemonės, turėtų būti toliau taikomas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286 (15); |
(24) |
reguliuojamieji įpareigojimai turėtų būti nustatyti ir mažmeniniu, ir didmeniniu lygmeniu, siekiant apsaugoti tarptinklinio ryšio vartotojų interesus, nes patirtis parodė, kad tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugų didmeninių kainų sumažinimas gali nelemti tarptinklinio ryšio mažmeninių kainų sumažėjimo, nes nėra paskatų, kad taip atsitiktų. Kita vertus, jei būtų imamasi veiksmų mažmeninėms kainoms mažinti, o su tų paslaugų teikimu susijusių didmeninių kainų klausimas nebūtų sprendžiamas, galėtų būti sutrikdytas tinkamas tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkos veikimas, o konkurencija galėtų nesustiprėti; |
(25) |
siekiant sukurti bendrąją skaitmeninę rinką ir sudaryti palankias sąlygas jos veikimui visoje Sąjungoje buvo būtina panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas pagal Reglamentą (ES) 2015/2120. Tačiau vien to reglamento nepakako tam, kad būtų užtikrintas tinkamas tarptinklinio ryšio rinkos veikimas. Šis reglamentas turėtų padėti užtikrinti, kad panaikinus papildomus mažmeninius mokesčius už tarptinklinį ryšį nebūtų daromas poveikis kainų nustatymo modeliams šalių vidaus rinkose; |
(26) |
atitinkama savojoje šalyje taikoma mažmeninė kaina turėtų būti lygi mažmeninei savojoje šalyje nustatytai vieneto kainai. Tačiau tais atvejais, kai nėra konkrečių savojoje šalyje taikomų mažmeninių kainų, kurios galėtų būti naudojamos kaip pagrindas reguliuojamai mažmeninei tarptinklinio ryšio paslaugai (pavyzdžiui, savojoje šalyje taikomų tarifų planų be limito, paketų arba savojoje šalyje taikomų tarifų, kurie neapima duomenų perdavimo, atveju), savojoje šalyje nustatyta mažmeninė kaina turėtų būti laikoma tuo pačiu mokesčio apskaičiavimo mechanizmu, tarsi vartotojas naudotųsi savojoje šalyje taikomu tarifo planu to vartotojo valstybėje narėje; |
(27) |
tarptinklinio ryšio vartotojai, naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu Sąjungoje, turėtų turėti galimybę naudotis užsisakytomis mažmeninėmis paslaugomis ir gauti tokios pačios kokybės paslaugas, kaip ir savojoje šalyje. Tuo tikslu pagal šiuo reglamentu nustatytas didmeninės prieigos pareigas tarptinklinio ryšio teikėjai ir judriojo ryšio tinklų operatoriai turėtų imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos būtų teikiamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tuo atveju, jei tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi savojoje šalyje. Pavyzdžiui, jei didžiausia įmanoma lankomos šalies tinklo duomenų perdavimo sparta yra lygi tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo savojoje šalyje siūlomai didžiausiai įmanomai spartai arba už jį didesnė, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas neturėtų siūlyti mažesnės spartos nei savojoje šalyje teikiama didžiausia įmanoma sparta. Jei lankomos šalies tinklo didžiausia įmanoma duomenų perdavimo sparta yra mažesnė nei tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo savojoje šalyje siūloma didžiausia sparta, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas neturėtų siūlyti mažesnės spartos nei ta didžiausia sparta, kuri įmanoma lankomos šalies tinkle. Kai lankomos šalies tinkle yra naujesnės kartos tinklas ar technologijos, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikdamas tarptinklinio ryšio paslaugas, neturėtų apsiriboti senesne nei savojoje šalyje siūloma tinklo karta ar technologija. Be to, visų pirma pereinant prie naujos kartos judriojo ryšio tinklų ir technologijų, kai negalima palyginti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo ir lankomos šalies tinklo operatoriaus vykdomo tokių tinklų ir technologijų įgyvendinimo, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas reguliuojamą mažmeninę tarptinklinio ryšio paslaugą gali siūlyti naudodamasis esama judriojo ryšio technologija. Turėtų būti uždrausta vadovautis komerciniais sumetimais, kurie nulemia prastesnę reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kokybę, pavyzdžiui, kai mažinamas dažnių juostos plotis, kad būtų sumažintas tarptinklinio ryšio paslaugų kiekis. Nedarant poveikio Direktyvos (ES) 2018/1972 28 straipsniui, operatoriai turėtų imtis pagrįstų priemonių, kad kuo labiau sumažintų bet kokį nepagrįstą perdavimo tarp judriojo ryšio tinklų vėlavimą. Nacionalinės institucijos ir operatoriai gali sudaryti spektro koordinavimo susitarimus ir užtikrinti aprėptį bent 5G koridoriuose ir sausumos transporto keliuose; |
(28) |
tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, naudojimui turėtų galėti taikyti sąžiningo naudojimo taisykles. Sąžiningo naudojimo taisyklėmis turėtų būti sprendžiama tik tarptinklinio ryšio vartotojų piktnaudžiavimo reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis ar neįprasto naudojimosi jomis, pavyzdžiui, tarptinklinio ryšio vartotojų naudojimosi tokiomis paslaugomis ne paslaugų savojoje šalyje teikėjo kitais nei periodinės kelionės tikslais, problema. Įgyvendinimo priemonėmis dėl sąžiningo naudojimosi taisyklių taikymo turėtų būti užtikrinta, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, siekdami kitų tikslų, neapeitų šio tikslo ir nepakenktų periodiškai keliaujantiems tarptinklinio ryšio vartotojams. Tokių aplinkybių kaip pandemijos, laikino sienų uždarymo ar gaivalinės nelaimės sukeltais force majeure atvejais, kuriais ne savo noru pratęsiamas tarptinklinio ryšio vartotojo laikino buvimo kitoje valstybėje narėje laikotarpis, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai tarptinklinio ryšio vartotojui pateikus pagrįstą prašymą, turėtų atitinkamam laikotarpiui pratęsti taikomą sąžiningo naudojimo leidimą. Visomis sąžiningo naudojimo taisyklėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams turėtų būti sudaromos sąlygos pasinaudoti tam tikru kiekiu reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, atitinkančiomis jų atitinkamus tarifų planus. Įgyvendinimo priemonėse dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo turėtų būti atsižvelgiama į daugybę įvairių tarptinklinio ryšio vartotojų periodinių kelionių modelių, siekiant užtikrinti, kad sąžiningo naudojimo politika netrukdytų tokiems vartotojams tikrai naudotis RLAH; |
(29) |
peržiūrėdama savo įgyvendinimo aktus, Komisija, pasikonsultavusi su BEREC, turėtų įvertinti, kokiu mastu rinkos sąlygos, vartojimas ir kelionių modeliai, kainų raida ir konvergencija bei pastebima konkurencijos iškraipymo rizika sudarytų sąlygas tvariam tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui savojoje šalyje taikomomis kainomis periodiškai keliaujant ir galimybę pagal sąžiningo naudojimo politiką taikomų priemonių taikymą ir poveikį apriboti išimtiniais atvejais; |
(30) |
ypatingomis ir išimtinėmis sąlygomis, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas negali padengti savo bendrų faktinių ir numatomų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų iš savo bendrų faktinių ir numatomų pajamų iš tokių paslaugų teikimo, tas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti prašyti leidimo taikyti papildomą mokestį siekiant užtikrinti savo savojoje šalyje taikomų mokesčių modelio tvarumą. Savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumo įvertinimas turėtų būti grindžiamas atitinkamais tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui būdingais objektyviais veiksniais, įskaitant objektyvius skirtumus tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų atitinkamoje valstybėje narėje ir savosios šalies kainų ir pajamų lygį. Tai gali būti, pavyzdžiui, savojoje šalyje už fiksuotą mokestį teikiamų mažmeninių paslaugų modelių atvejis, kai operatoriai patiria didelį neigiamą srauto disbalansą ir numanoma vieneto kaina savojoje šalyje yra maža, o operatoriaus bendros pajamos taip pat yra mažos, palyginti su tarptinklinio ryšio sąnaudų našta, arba, kai numanoma vieneto kaina yra maža, o faktinis arba numatomas tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimas yra didelis. Siekiant išvengti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų savojoje šalyje imamų mokesčių modelis netaptų netvarus dėl tokių sąnaudų padengimo problemų sukeliant riziką, kad bus padarytas pastebimas poveikis savojoje šalyje taikomų kainų raidai arba vadinamasis „susisiekiančių indų poveikis“, tokiomis aplinkybėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų galėti, gavę nacionalinės reguliavimo institucijos leidimą, reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikyti papildomą mokestį, bet tik tiek, kiek būtina siekiant padengti visas atitinkamas tokių paslaugų teikimo sąnaudas; |
(31) |
tuo tikslu išlaidos, patiriamos, siekiant teikti reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į faktinius didmeninio tarptinklinio ryšio mokesčius, taikomus atitinkamo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo išsiunčiamajam tarptinklinio ryšio srautui, viršijančiam jo gaunamąjį tarptinklinio ryšio srautą, taip pat pagrįstai atsižvelgiant į jungtines ir bendras sąnaudas. Pajamos iš reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į pajamas, priskirtinas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimui taikant savojoje šalyje nustatyto lygio kainas, nesvarbu, ar tai būtų vieneto kainos pagrindu, ar kaip dalis fiksuoto mokesčio, atspindinti atitinkamą faktinę ir numatomą vartotojų tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimo Sąjungoje ir savojoje šalyje dalį. Taip pat turėtų būti atsižvelgta į tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo vartotojų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimą ir suvartojimą savojoje šalyje, taip pat konkurencijos lygį, kainas ir pajamas vidaus rinkoje ir bet kokią pastebimą riziką, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis darytų pastebimą poveikį tokių kainų raidai; |
(32) |
Reglamente (ES) Nr. 531/2012 numatyta, kad tais atvejais, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas taiko papildomą mokestį už reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimą, viršijantį pagal sąžiningo naudojimo taisykles nustatytas ribas, savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos ir bet kokio papildomo mokesčio, taikomo reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu atliktiems skambučiams, reguliuojamoms tarptinkliniu ryšiu išsiųstoms SMS žinutėms ar reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms, suma neturi viršyti atitinkamai 0,19 EUR/min., 0,06 EUR/SMS ir 0,20 EUR/1 MB. Atsižvelgiant į tai, kad RLAH taisyklės veiksmingai taikomos nuo 2017 m. birželio 15 d., ta nuostata nebereikalinga; |
(33) |
laikantis principo, kad moka kviečiantysis abonentas, judriojo ryšio vartotojai nemoka už priimamus savojoje šalyje teikiamo judriojo ryšio skambučius, ir skambučio užbaigimo kviečiamojo abonento tinkle kaina yra įtraukta į kviečiančiajam abonentui taikomą mažmeninę kainą. Judriojo ryšio skambučių užbaigimo kainų konvergencija visose valstybėse narėse turėtų sudaryti sąlygas taikyti tą patį principą reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių atžvilgiu. Siekdama sumažinti reguliavimo naštą nuosekliai sprendžiant konkurencijos problemas, susijusias su didmeninių balso skambučių užbaigimo paslaugų teikimu visoje Sąjungoje, pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnio 1 dalį priimtu Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/654 (16) Komisija nustatė bendrą didžiausią Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo paslaugų judriojo ryšio tinkle tarifą. Deleguotajame reglamente (ES) 2021/654 pateikiamas trejų metų kainų mažinimo planas: bendri didžiausi Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifai 2021 m. turi būti 0,7 euro cento, 2022 m. – 0,55 EUR cento, 2023 m. – 0,4 euro cento, o nuo 2024 m. pasieks bendrą didžiausią 0,2 euro cento Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifą. Šiame reglamente nurodytais atvejais, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams leidžiama reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikyti papildomą mokestį, reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu priimtiems skambučiams taikomas papildomas mokestis neturėtų viršyti pagal Deleguotajame reglamente (ES) 2021/654 nustatyto atitinkamų metų bendro didžiausio Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifo. Jei vėliau Komisija padaro išvadą, kad bendro Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifo nustatyti nebereikia, bet koks papildomas mokestis, taikomas reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu priimtiems skambučiams, neturėtų viršyti naujausiu deleguotuoju aktu, priimtu pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnį, nustatyto tarifo; |
(34) |
tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu reguliuojamų paslaugų teikėjams keičiant savo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų tarifus ir susijusias naudojimosi tarptinklinio ryšio paslaugomis taisykles, siekiant įvykdyti šio reglamento reikalavimus, dėl tokių pakeitimų judriojo ryšio vartotojai pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais Direktyva (ES) 2018/1972 perkeliama į nacionalinę teisę, neturėtų įgyti teisės atšaukti savo mažmeninės prekybos sutartis; |
(35) |
mažmeninės prekybos sutartyje, kuria numatoma bet kokios rūšies reguliuojama mažmeninė tarptinklinio ryšio paslauga, turėtų būti aiškiai ir suprantamai nurodyti tos reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos elementai, įskaitant numatomą paslaugos kokybės lygį. Nors tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai nekontroliuoja lankomos šalies tinklų, teikiamoms tarptinklinio ryšio paslaugoms yra taikomas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimas su lankomos šalies tinklo operatoriumi. Todėl, siekiant suteikti daugiau galių tarptinklinio ryšio vartotojams, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai mažmeninėje sutartyje turėtų aiškiai informuoti savo klientus, kaip tarptinklinio ryšio paslaugų kokybė praktiškai gali skirtis nuo paslaugų, kuriomis naudojamasi savojoje šalyje. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai taip pat turėtų, kiek įmanoma, paaiškinti, kaip kiti svarbūs veiksniai gali turėti įtakos paslaugos kokybei, pavyzdžiui, tarptinklinio ryšio paslaugų ar kitų paslaugų naudojantis tarptinkliniu ryšiu sparta, delsa ir prieinamumas dėl tam tikrų technologijų prieinamumo, aprėpties ar svyravimų, kuriuos lemia išorės veiksniai, pavyzdžiui, topografija. Tokioje mažmeninės prekybos sutartyje taip pat turėtų būti pateikta aiški ir suprantama informacija apie skundų nagrinėjimo procedūrą, kuri taikoma tais atvejais, kai paslaugos kokybė neatitinka mažmeninės prekybos sutarties sąlygų. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų laiku ir veiksmingai nagrinėti bet kokius su šiais aspektais susijusius skundus; |
(36) |
siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio vartotojai būtų tinkamai informuoti apie savo tarptinklinio ryšio paslaugų kokybę, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai atitinkamą informaciją turėtų skelbti savo tinklalapiuose. Tuo tikslu juose turėtų būti pateikiama informacija apie priežastis, dėl kurių tarptinklinio ryšio paslauga galėtų būti siūloma ne tokiomis palankiomis sąlygomis, kaip tos, kurios siūlomos savojoje šalyje. Ta informacija visų pirma turėtų apimti aiškų ir suprantamą paaiškinimą apie galimus didelius nukrypimus nuo reklamuojamos ar apskaičiuotos didžiausios išsiuntimo ir atsisiuntimo spartos, kurios siūlomos savojoje šalyje, ir kaip tokie nuokrypiai gali paveikti tarptinklinio ryšio paslaugą, kurią vartotojas užsisakė. Informacija taip pat galėtų apimti aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kokį praktinį poveikį duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugai, visų pirma naudojimuisi turiniu, taikomosiomis programomis ir paslaugomis naudojantis tarptinkliniu ryšiu gali turėti bet kokie kiekio apribojimai, sparta, esamų tinklų karta ir technologijos, taip pat kiti paslaugų kokybės parametrai; |
(37) |
tarptinklinio ryšio vartotojai ir savojo tinklo operatoriai kartais netyčia patiria didelių išlaidų dėl nepakankamo skaidrumo, susijusio su pridėtinės vertės paslaugoms Sąjungoje teikti naudojamų numerių ir didmeninių kainų, taikomų pridėtinės vertės paslaugoms, nedarant poveikio Direktyvos (ES) 2018/1972 97 straipsniui. Ryšiui tam tikrais numeriais, kurie naudojami pridėtinės vertės paslaugoms teikti, pavyzdžiui, padidinto tarifo, nemokamo telefono ryšio ar bendrai finansuojamais numeriais, nacionaliniu lygmeniu taikomos specialios kainodaros sąlygos. Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tai tarifo daliai, kuri nustatoma už pridėtinės vertės paslaugų teikimą, o tik prisijungimo prie tokių paslaugų tarifams. RLAH principas gali paskatinti tarptinklinio ryšio vartotojus tikėtis, kad skambindami tokiais numeriais naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu jie neturėtų patirti didesnių išlaidų, palyginti su savąja šalimi. Tačiau naudojantis tarptinkliniu ryšiu taip yra ne visada. Tarptinklinio ryšio vartotojai patiria didesnių išlaidų, net jei jie skambina numeriais, kuriais savojoje šalyje galima skambinti nemokamai. Tai gali silpninti vartotojų pasitikėjimą galimybe palaikyti ryšį telefonu, kai naudojamas tarptinklinis ryšys, ir vartotojai gali sulaukti nelauktai didelių sąskaitų, o tai gali daryti neigiamą poveikį tikrai RLAH patirčiai. Mažmeniniu lygmeniu taip yra daugiausia dėl nepakankamo didesnių mokesčių, kurie gali būti patirti skambinant pridėtinės vertės paslaugų numeriais, skaidrumo. Todėl reikėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų didinamas informuotumas apie didelių sąskaitų riziką ir padidintas skambučių pridėtinės vertės paslaugų numeriais sąlygų skaidrumas. Tuo tikslu tarptinklinio ryšio vartotojai turėtų būti informuoti savo mažmeninės prekybos sutartyje apie tai, kad skambučiams pridėtinės vertės paslaugų numeriais naudojantis tarptinkliniu ryšiu gali būti taikomi papildomi mokesčiai, ir apie tai jiems turėtų būti laiku ir nemokamai jiems patogiu būdu pranešta bei jie turėtų būti apie tai perspėti. Direktyvos (ES) 2018/1972 VI priede nustatyta trečiųjų šalių sąskaitų išrašymo deaktyvavimo priemonė, jei tokia yra, gali būti taikoma tarptinklinio ryšio situacijoms; |
(38) |
didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos turėtų veikti taip, kad operatoriai galėtų padengti visas reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas, įskaitant jungtines ir bendras sąnaudas. Taikant sąnaudų modelį, kuriuo remtasi atliekant peržiūrą, buvo kuo labiau atsižvelgta į operatorių atliktas investicijas judriojo tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, pvz., spektro kainą, įrangos sąnaudas ir investicijas į infrastruktūrą, taip pat į operatorių naudojamą infrastruktūrą ir technologijas, kuriomis, kaip tikimasi, iki kitos peržiūros bus daugiausia naudojamasi. 2025 m. planuojama peržiūra bus grindžiama nauju sąnaudų modeliu, kuo labiau atsižvelgiant į tarpiniu laikotarpiu pastebėtus technologinius pokyčius. Tai turėtų padėti išlaikyti paskatas investuoti į lankomų šalių tinklus ir išvengti vidaus konkurencijos lankomų šalių rinkose iškraipymo, susijusio su operatorių, kurie naudojasi didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos taisomosiomis priemonėmis siekdami konkuruoti lankomų šalių vidaus rinkose, reguliuojamuoju arbitražu; |
(39) |
atsižvelgiant į šio reglamento tikslus siekiant užtikrinti nuolatinę konkurenciją ir galutinių naudotojų apsaugą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos viršutinės didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų ribos, kurios atspindėtų operatorių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų pokyčius. Peržiūros proceso tikslais taikomas sąnaudų modelis, nurodytas šio reglamento tikslais atliktame poveikio vertinime, rodo, kad veiklos vykdytojų sąnaudos palaipsniui mažėjo ir toliau mažėja. Atsižvelgiant į numatomą planuojamos didmeninių kainų viršutinių ribų peržiūros tvarkaraštį remiantis dviem ataskaitomis, kurias Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d. ir 2029 m. birželio 30 d., didžiausios didmeninės kainos turėtų būti sumažintos remiantis kainų mažinimo planu, atsižvelgiant į atitinkamas išlaidų sąmatas ir tikėtinus rinkos pokyčius 2022–2027 m. laikotarpiu; |
(40) |
didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų sąmatos, įskaitant bendras ir bendras sąnaudas, buvo įvertintos remiantis keliais šaltiniais. Vienas šaltinis buvo bendrasis didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudų modelis, naudotas peržiūros proceso tikslais, pagal kurį įvertintos veiksmingo operatoriaus sąnaudos teikiant didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. Išlaidų modelio rezultatai leidžia analizuoti kiekvienų metų išlaidas kiekvienoje valstybėje narėje pagal skirtingus scenarijus ir prielaidas tais metais, kuriais jis apskaičiuoja išlaidas. Sąnaudų modelis buvo papildytas operatorių pateiktais duomenimis, o vėliau jį patvirtino atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos. Į sezoniškumą taip pat buvo atsižvelgta tų valstybių narių, kurios gali įrodyti, kad tai turėjo įtakos operatorių tinklo matmenims, atveju. Per visą sąnaudų modelio kūrimo laikotarpį buvo konsultuotasi su operatoriais, BEREC ir nacionalinėmis reguliavimo institucijomis. Atliekant sąnaudų vertinimą taip pat buvo atsižvelgta į dabartines didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainas Sąjungoje ir į numatomą atnaujintų tinklo technologijų įsisavinimą ateityje, kaip nurodė BEREC savo nuomonėse; |
(41) |
kalbant apie didmeninių kainų taisykles, turėtų būti paliktos galioti Sąjungos lygmens reguliavimo pareigos, nes bet kokios priemonės, kuriomis sąlygos teikti RLAH visoje Sąjungoje sudaromos nesprendžiant su didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu susijusių didmeninių kainų dydžio klausimo, keltų pavojų iškraipyti tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinką ir neskatintų konkurencijos. Deramo lygio didmeninės kainos turėtų padėti užtikrinti tvarią konkurenciją, įskaitant naujų rinkos dalyvių, mažųjų ir vidutinių įmonių bei startuolių konkurenciją; |
(42) |
didžiausios didmeninės kainos turėtų būti nustatytos kaip apsauginė riba ir jomis turėtų būti užtikrinta, kad operatoriai galėtų padengti savo sąnaudas, įskaitant jungtines ir bendras sąnaudas. Jos taip pat turėtų būti tokios, kad būtų sudarytos sąlygos plačiu mastu tvariai teikti RLAH kartu paliekant atsargą komercinėms operatorių deryboms; |
(43) |
nors daugelis didmeninių sujungimo mokesčių paprastai nustatomi už sekundes, kai kurie judriojo ryšio tinklų operatoriai, apmokestindami teikiamas didmenines tarptinklinio ryšio skambučių paslaugas, taiko trumpiausią apmokestinimo laikotarpį, siekiantį iki 60 sekundžių, todėl iškraipoma tų operatorių ir kitokius paslaugų apmokestinimo metodus taikančių operatorių konkurencija ir kliudoma nuosekliai taikyti šiuo reglamentu nustatytas didžiausias leidžiamas didmenines kainas. Be to, dėl to tenka mokėti papildomą mokestį, dėl kurio padidėja didmeninės išlaidos, ir kuris daro neigiamą poveikį mažmeninėms tarptinklinio ryšio skambučių paslaugų kainoms. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad judriojo ryšio tinklo operatoriai didmenines reguliuojamų skambučių naudojantis tarptinkliniu ryšiu kainas apskaitytų už sekundes; |
(44) |
siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų nenutrūkstamai ir veiksmingai nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, lankomos šalies tinklai neturėtų tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams taikyti jokių didmeninių mokesčių, susijusių su bet kuriais skubios pagalbos ryšių tipais; |
(45) |
siekiant padidinti tarptinklinio ryšio paslaugų mažmeninių kainų skaidrumą ir padėti tarptinklinio ryšio vartotojams priimti sprendimus dėl naudojimosi savo judriojo ryšio įrenginiais užsienyje, judriojo ryšio paslaugų teikėjai savo tarptinklinio ryšio vartotojams turėtų nemokamai teikti informaciją apie jiems taikomas kainas naudojantis tarptinkliniu ryšiu lankomoje valstybėje narėje. Kadangi tam tikros vartotojų grupės gali gerai žinoti tarptinklinio ryšio kainas, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų suteikti galimybę lengvai atsisakyti tų automatiškai siunčiamų pranešimų. Be to, tarptinklinio ryšio vartotojams turėtų būti pateikta tekstinė žinutė su nuoroda į nemokamą prisijungimą prie tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo sukurto interneto puslapio, kuriame pateikiama išsami informacija apie paslaugų, už kurias gali būti taikomi didesni mokesčiai, rūšis (skambučius ir SMS žinutes), nedarant poveikio Direktyvos (ES) 2018/1972 97 straipsniui. Tarptinklinio ryšio vartotojai turėtų būti išsamiai ir aiškiai informuojami apie visus mokesčius, taikomus nemokamiems telefono ryšio numeriams naudojantis tarptinkliniu ryšiu. Be to, vartotojams paprašius, jeigu jie yra Sąjungoje, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų jiems aktyviai teikti papildomą informaciją apie skambinimo ar skambučių priėmimo, SMS žinučių ir MMS žinučių siuntimo ir gavimo bei kitų duomenų perdavimo paslaugų lankomoje valstybėje narėje kainas už minutę, už SMS žinutę arba už duomenų megabaitą, įskaitant PVM; |
(46) |
tarptinklinio ryšio vartotojas gali prisijungti prie neantžeminio viešojo judriojo ryšio tinklo, pavyzdžiui, laivuose (JRL paslaugos), kaip apibrėžta Komisijos sprendime 2010/166/ES (17), arba orlaiviuose (JRO paslaugos), kaip apibrėžta Komisijos sprendime 2008/294/EB (18), kurie naudoja ne antžeminius, o kitus radijo tinklų tipus per specialius laive sumontuotus įrenginius. Tos paslaugos dažnai prieinamos tarptautiniuose vandenyse arba orlaiviuose. Mokesčiai, kuriuos patiria tarptinklinio ryšio vartotojai, kurie sąmoningai ar netyčia prisijungia prie neantžeminių tinklų, yra žymiai didesni už reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų tarifus. Tarptinklinio ryšio vartotojai yra įpratę naudotis RLAH ir tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Kadangi nėra nuoseklaus požiūrio į skaidrumą ir nėra apsaugos priemonių, taikomų prisijungimui prie neantžeminių tinklų, tarptinklinio ryšio vartotojams kyla didesnė nelauktai didelių sąskaitų rizika. Todėl reikėtų nustatyti papildomas skaidrumo ir apsaugos priemones, kurios būtų taikomos prisijungimui prie neantžeminių tinklų, pvz., laivuose ir orlaiviuose. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų imtis pagrįstų veiksmų, kad būtų taikomos tokios skaidrumo ir apsaugos priemonės. Tokie veiksmai galėtų apimti tinklo eksploatavimo priemones, finansines ribas, atsisakymo mechanizmą arba lygiavertes priemones. Visų pirma jie turėtų apimti priemones, kuriomis užtikrinama, kad tinkama informacija būtų teikiama aiškiai ir suprantamai, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų aktyviai užkirsti kelią tokiems nepageidaujamiems tarptinklinio ryšio įsijungimo atvejams. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, siūlantys atsisakymo mechanizmą, turėtų informuoti tarptinklinio ryšio vartotojus apie momentinio sutikimo naudotis paslauga arba paslaugos veikimo atnaujinimo apribojimus, pvz., apie riziką, kad neprisijungę prie tinklo jie negalės vėl aktyvuoti prisijungimo prie neantžeminio tinklo. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų informuoti savo tarptinklinio ryšio vartotojus apie galimybę rankiniu būdu ir iš karto atsisakyti tarptinklinio ryšio savo nešiojamajame aparate, naudodamiesi nustatymais arba aktyvuodami skrydžio režimą. Kiek įmanoma, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, planuodami ir eksploatuodami savo tinklus, turėtų siekti teikti pirmenybę prisijungimui prie antžeminių tinklų, kad būtų kuo labiau sumažinta nepageidautino prisijungimo prie neantžeminių tinklų rizika. Siekiant užtikrinti aukštą tarptinklinio ryšio vartotojų apsaugos lygį jiems prisijungiant prie neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų, judriojo ryšio paslaugų teikėjai turėtų teikti savo tarptinklinio ryšio vartotojams informaciją apie visus taikomus papildomus mokesčius, siųsdami nemokamą tekstinę žinutę kiekvieną kartą, kai įvyksta prisijungimas prie tokio tinklo; |
(47) |
paslaugų atžvilgiu turėtų būti nustatyti specialūs skaidrumo reikalavimai, derinami su specialiomis sąlygomis dėl tarifų ir duomenų kiekių, kurios bus taikomos panaikinus mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikomus papildomus mokesčius. Visų pirma turėtų būti įtvirtinta nuostata, kad tarptinklinio ryšio vartotojams patogiu būdu laiku ir nemokamai būtų pranešama apie taikomas sąžiningo naudojimo taisykles, apie tai, kad pasiekta pagal sąžiningo naudojimo taisykles taikomas reguliuojamų tarptinkliniu ryšiu teikiamų balso, SMS žinučių arba tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų visiško suvartojimo riba, apie bet kurį papildomą mokestį, ir apie išnaudotų reguliuojamų tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų kiekį; |
(48) |
pasienio regionuose gyvenantys vartotojai neturėtų gauti pernelyg didelių sąskaitų dėl nepageidauto tarptinklinio ryšio įsijungimo. Todėl tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų imtis visų pagrįstų veiksmų nepageidaujamo tarptinklinio ryšio įsijungimo rizikai kuo labiau sumažinti ir savo vartotojams apsaugoti, kad jiems netektų mokėti už tarptinklinį ryšį, būnant savo valstybėje narėje. Tokie veiksmai turėtų apimti finansines ribas, tarptinklinio ryšio atsisakymo ne Sąjungos tinkle mechanizmus, kai tai techniškai įmanoma, arba lygiavertes priemones. Visų pirma tokie veiksmai turėtų apimti tinkamas priemones tam, kad informacija būtų teikiama aiškiai ir suprantamai, jog vartotojai galėtų aktyviais veiksmais užkirsti kelią tokiems nepageidaujamo tarptinklinio ryšio įsijungimo atvejams. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir kitos kompetentingos institucijos, atsakingos už vartotojų, kurių įprastinė gyvenamoji vieta yra jų teritorijoje, interesų apsaugą ir rėmimą, turėtų skirti tinkamą dėmesį situacijoms, susijusioms su vartotojų mokamais mokesčiais už tarptinklinį ryšį jiems dar būnant savo valstybėje narėje, ir turėtų imtis atitinkamų priemonių šiai problemai sumažinti; |
(49) |
be to, turėtų būti nustatytos priemonės visų mažmeninių duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų, taip pat prisijungimo prie neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų, kainų skaidrumui užtikrinti, visų pirma tam, kad būtų išvengta didžiulių sąskaitų, kurios kliudo sklandžiai veikti vidaus rinkai, ir tarptinklinio ryšio vartotojams būtų suteiktos reikiamos priemonės savo išlaidoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms stebėti ir valdyti. Taip pat neturėtų būti kliūčių, trukdančių atsirasti taikomosioms programoms ar technologijoms, kurios galėtų pakeisti tarptinklinio ryšio paslaugas ar tapti jų alternatyva, kaip antai (bet ne tik) belaidžiam interneto ryšiui Wi-Fi; |
(50) |
be to, siekiant išvengti didžiulių sąskaitų, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų nustatyti vieną ar kelias už visas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas mokėtinų mokesčių didžiausias leidžiamas finansines arba kiekybines ribas, išreikštas ta valiuta, kuria tarptinklinio ryšio vartotojui pateikiama sąskaita, prie kurių priartėjus būtų siunčiamas atitinkamas įspėjimas tokiu formatu, kad šį įspėjimą būtų galima vėliau susirasti, ir kurias jie turėtų siūlyti nemokamai taikyti visiems savo tarptinklinio ryšio vartotojams. Pasiekus tą didžiausią leidžiamą ribą, vartotojai nebeturėtų gauti tų paslaugų ar už jas mokėti, išskyrus tuos atvejus, kai vartotojai, laikydamiesi pranešime nurodytų terminų ir sąlygų, specialiai pareikalautų, kad tos paslaugos ir toliau būtų teikiamos. Tokiu atveju jie turėtų gauti nemokamą patvirtinimą tokiu formatu, kad šį patvirtinimą būtų galima vėliau susirasti. Tarptinklinio ryšio vartotojams turėtų būti suteikiama galimybė per pagrįstą laikotarpį atsisakyti tokių didžiausių leistinų finansinių ar kiekybinių ribų arba nuspręsti ribos netaikyti. Jeigu vartotojai nenurodo kitaip, jiems turėtų būti taikoma numatytoji ribų sistema; |
(51) |
šios skaidrumo užtikrinimo priemonės turėtų būti laikomos būtinosiomis tarptinklinio ryšio vartotojų apsaugos priemonėmis, tačiau tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams tai neturėtų kliudyti vartotojams siūlyti įvairių kitų priemonių, kurios jiems padėtų numatyti ir valdyti savo išlaidas, susijusias su duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis; |
(52) |
išankstinio mokėjimo tarifą pasirinkę vartotojai taip pat gali gauti didžiules sąskaitas už duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas. Dėl tos priežasties atjungimo ribos nuostatos turėtų būti taikomos taip pat ir tiems vartotojams; |
(53) |
vartotojai ne visada atskiria prieigą prie elektroninių ryšių paslaugų naudojantis tarptinkliniu ryšiu, t. y. kai galutiniai naudotojai naudojasi tokiomis paslaugomis lankomose valstybėse narėse, nuo ryšių ES viduje, t. y. kai vartotojai, esantys jų kilmės valstybėje narėje, skambina arba siunčia SMS žinutes į kitą valstybę narę. Nors tarptinklinis ryšys ir ryšys ES viduje sudaro dvi skirtingas ir atskiras rinkas, vartotojų požiūriu tarp jų galima rasti tam tikrų panašumų. Nuo 2019 m. gegužės 15 d. bet kuriai mažmeninei kainai be PVM, kuri gali būti taikoma vartotojams už reguliuojamas ryšio paslaugas ES viduje, nustatyta viršutinė 0,19 EUR/min. riba skambučiams ir viršutinė 0,06 EUR riba už SMS žinutę. Pratęsus pagal šį reglamentą RLAH priemonių, kuriomis mažinama rizika atgrasyti nuo tarpvalstybinių ryšių ir sudaromos sąlygos vidaus rinkai sukurti, galiojimą, turėtų būti laikoma tikslinga ištirti ES vidaus ryšių rinkos plėtrą. Tuo tikslu esamos priemonės turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į Direktyvos (ES) 2018/1972, visų pirma taisyklių dėl asmenų tarpusavio ryšio paslaugų, taikymą ir bendrų didžiausių Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo tarifų, kurie sudaro sąnaudų už ryšio paslaugas ES viduje struktūros dalį, nustatymą. Komisija, padedama BEREC, turėtų įvertinti esamų priemonių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1971 (19), poveikį ir nustatyti, ar yra nuolatinis poreikis mažinti viršutines ribas siekiant apsaugoti vartotojus ir kokiu mastu. Tas vertinimas turėtų būti atliktas likus bent vieniems metams iki tų priemonių galiojimo pabaigos 2024 m. gegužės 14 d.; |
(54) |
labai skiriasi reguliuojami tarptinklinio ryšio tarifai Sąjungoje ir tarptinklinio ryšio tarifai, taikomi vartotojams keliaujant už Sąjungos ribų; tie tarifai už Sąjungos ribų yra žymiai didesni, nei kainos Sąjungoje, kur panaikinus mažmeninius tarptinklinio ryšio paslaugų mokesčius papildomi tarptinklinio ryšio mokesčiai taikomi tik išskirtiniais atvejais. Nesant nuoseklaus požiūrio į skaidrumą ir apsaugos priemonių, susijusių su tarptinkliniu ryšiu ne Sąjungoje, vartotojai nėra užtikrinti dėl savo teisių, ir todėl dažnai atsisako naudotis judriojo ryšio paslaugomis užsienyje. Skaidriai teikiant informaciją vartotojams, jiems būtų padėta ne tik apsispręsti, kaip naudotis savo judriojo ryšio įrenginiais keliaujant užsienyje (tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų), bet ir pasirinkti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėją. Todėl būtina spręsti problemą, susijusią su skaidrumo ir vartotojų apsaugos stoka, tam tikras skaidrumo ir apsaugos priemones taip pat taikant tarptinklinio ryšio paslaugoms, teikiamoms už Sąjungos ribų. Tomis priemonėmis turėtų būti palengvinama konkurencija ir pagerinamas vidaus rinkos veikimas; |
(55) |
Sąjungos piliečiai, naudodamiesi mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis trečiosiose šalyse, susiduria su dideliais tarptinklinio ryšio mokesčiais. Todėl turėtų būti skatinamos iniciatyvos, kuriomis siekiama abipusiškumo pagrindu sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius už tarptinklinio ryšio paslaugas tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių. Visų pirma galutiniams naudotojams prie Sąjungos išorės sienų esančiuose pasienio regionuose būtų labai naudingi mažesni mokesčiai už tarptinklinį ryšį su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis; |
(56) |
jeigu lankomos trečiosios šalies tinklo operatorius neleidžia tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui realiu laiku stebėti, kaip jo vartotojai naudojasi paslaugomis, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas neturėtų būti įpareigotas taikyti vartotojams apsaugoti skirtų finansinių ar kiekybinių ribų; |
(57) |
tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų informuoti tarptinklinio ryšio vartotojus apie galimybę nemokamai susisiekti su pagalbos tarnybomis skambinant bendruoju Europos skubios pagalbos telefono numeriu 112 ir alternatyvias susisiekimo priemones naudojantis skubios pagalbos ryšiu, kuriuo būtų techniškai įmanoma naudotis tarptinklinio ryšio vartotojams, visų pirma neįgaliems tarptinklinio ryšio vartotojams. Alternatyvūs susisiekimo būdai naudojantis skubios pagalbos ryšiu leidžia tarptinklinio ryšio vartotojams, visų pirma neįgaliems tarptinklinio ryšio vartotojams, susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis kitais būdais nei skambinant. Pavyzdžiui, pagal Direktyvos (ES) 2019/882 4 straipsnį įgyvendinamos alternatyvios prieigos priemonės gali būti užtikrintos skubios pagalbos programėlėmis, žinutėmis, perdavimo paslaugomis arba realiuoju laiku perduodamu tekstu arba įvairiapusio ryšio realiuoju laiku paslaugomis. Informacija apie susisiekimo priemones turėtų būti teikiama SMS žinute, kuria tarptinklinio ryšio vartotojas informuojamas apie galimybę nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis bendruoju Europos skubios pagalbos telefono numeriu 112 ir kurioje pateikiama nuoroda į specialų tinklalapį, kuriuo galima nemokamai naudotis ir kuris atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 (20), kuriame lengvai ir suprantamai apibūdinamos alternatyvios susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis lankomoje valstybėje narėje priemonės ir nurodomos tik tos prieigos priemonės, kurias techniškai įmanoma naudoti tarptinklinio ryšio vartotojams. Tame specialiame tinklalapyje turėtų būti pateikiama informacija ta kalba, kuria tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas bendrauja su tarptinklinio ryšio vartotoju; |
(58) |
Direktyvos (ES) 2018/1972 110 straipsniu reikalaujama, jog valstybės narės užtikrintų, kad jų viešojo perspėjimo sistemos perduotų viešuosius įspėjimus atitinkamiems galutiniams naudotojams, t. y. galutiniams naudotojams, esantiems geografinėse vietovėse, kurios įspėjimo laikotarpiu gali nukentėti nuo gresiančių ar kylančių didelio masto ekstremaliųjų situacijų ir nelaimių, įskaitant tarptinklinio ryšio galutinius naudotojus. Šiuo metu turimos technologijos nacionalinėms institucijoms suteikia galimybę siųsti viešus įspėjimus atitinkamiems tarptinklinio ryšio vartotojams nereikalaudamos, kad tarptinklinio ryšio vartotojas prieš tai atliktų tam tikrą veiksmą, pavyzdžiui, atsisiųstų programėlę. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse diegiamos visuomenės įspėjimo mobiliosios programėlės, kurios leidžia galutiniams naudotojams siųsti išsamią informaciją, kartais kartu su pirmiau minėtomis technologijomis. Valstybėse narėse, kuriose nuoroda į tokią nacionalinę viešojo perspėjimo mobiliąją programėlę yra pateikta susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių, kurios yra numatytos kiekvienoje valstybėje narėje, duomenų bazėje, sukurtoje pagal šį reglamentą, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų informuoti tarptinklinio ryšio vartotojus apie nuorodą į tą programėlę. Informacija turėtų būti teikiama ta kalba, kuria tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas bendrauja su tarptinklinio ryšio vartotoju. Atsižvelgdama į Direktyvos (ES) 2018/1972 preambulę, Komisija įvertins galimybes atitinkamiems tarptinklinio ryšio vartotojams sudaryti sąlygas keliaujant Sąjungoje gauti, be kita ko per mobiliąją programėlę, kompetentingų nacionalinių institucijų viešuosius įspėjimus, paskelbtus naudojantis Sąjungos masto viešojo perspėjimo sistema, kuri papildo nacionalines viešojo perspėjimo sistemas; |
(59) |
numerių serijos, įskaitant tas, kurios naudojamos pridėtinės vertės paslaugoms teikti, nustatomos nacionaliniuose numeracijos planuose ir Sąjungos lygmeniu nederinamos. Todėl operatoriai gali negalėti iš anksto atpažinti visų šalių pridėtinės vertės paslaugų numerių serijų. Pridėtinės vertės paslaugoms naudojamoms numerių serijoms taikomos ypatingos nacionalinio lygmens kainodaros sąlygos ir daugeliu atvejų jų skambučių užbaigimo tarifai nėra reguliuojami. Nors tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams tai yra žinoma, jiems taikomos didmeninės kainos vis tiek gali būti nelauktai didelės. Tarptinklinio ryšio atveju operatoriai negali spręsti šio klausimo, nes jiems trūksta informacijos apie numerių, Sąjungoje naudojamų pridėtinės vertės paslaugoms teikti, serijas. Siekiant išspręsti šią problemą BEREC turėtų sukurti ir prižiūrėti saugią bendrą Sąjungos pridėtinės vertės paslaugoms skirtų numerių serijų duomenų bazę. Šios duomenų bazės tikslas – padidinti skaidrumą suteikiant nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir, kai taikytina, kitoms kompetentingoms institucijoms bei operatoriams galimybę tiesiogiai susipažinti su informacija apie tai, kurių serijų numeriai gali lemti didesnes išlaidas (užbaigimo tarifus) visose valstybėse narėse. Tai yra būtina tarpinė priemonė siekiant padidinti skaidrumą mažmeniniu lygmeniu, nes ji galėtų būti naudojama tarptinklinio ryšio vartotojus informuoti apie paslaugų, kurioms gali būti taikomi didesni mokesčiai naudojantis tarptinkliniu ryšiu, rūšis. Siekiant užtikrinti geresnę vartotojų apsaugą ir skaidrumą, duomenų bazėje turėtų būti galima pateikti papildomos informacijos, pavyzdžiui, apie tarifus, susijusius su pridėtinės vertės paslaugoms skirtų numerių serijomis, pvz., tarifus už minutę arba už tam tikras operacijas. Tokia informacija apie tarifus galėtų būti skelbiama specialiame tinklalapyje, kuriame pateikiama informacija apie pridėtinės vertės paslaugas. BEREC turėtų nustatyti procedūras, pagal kurias kompetentingos institucijos turi teikti informaciją į pagal šį reglamentą sukurtą pridėtinės vertės paslaugoms skirtų numerių serijų duomenų bazę ir ją atnaujinti; |
(60) |
BEREC turėtų sukurti ir tvarkyti bendrą visos Sąjungos susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių, kurios yra numatytos kiekvienoje valstybėje narėje ir kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojams naudotis yra techniškai įmanoma, duomenų bazę. Duomenų bazė skirta padėti nacionaliniams operatoriams, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir, kai taikytina, kitoms kompetentingoms institucijoms gauti informaciją apie visas šias priemones susisiekti su Sąjungoje įsteigtomis skubios pagalbos tarnybomis. Valstybės narės turėtų turėti galimybę atnaujinti duomenų bazę su nuoroda į nacionalinę viešojo perspėjimo mobiliąją programėlę, jei taikytina. BEREC turėtų nustatyti procedūras, pagal kurias kompetentingos institucijos turi teikti ir atnaujinti pagal šį reglamentą prašomą informaciją; |
(61) |
kai valstybės narės kompetentingoms institucijoms, kurios nėra nacionalinės reguliavimo institucijos, paveda kai kurias užduotis, susijusias su galutinių paslaugų gavėjų apsauga, pavyzdžiui, susijusias su informacijos apie mažmenines sutartis teikimo reikalavimais, skaidrumu ar sutarties nutraukimu, tų kompetentingų institucijų kompetencija vykdyti tas užduotis apima visas mažmeninės sutarties dalis, įskaitant su tarptinkliniu ryšiu susijusias teises ir pareigas. Nedarant poveikio užduočių paskirstymui pagal Direktyvą (ES) 2018/1972, už užduočių pagal tą direktyvą vykdymą atsakingos nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos turėtų turėti įgaliojimus, būtinus šiuo reglamentu nustatytoms pareigoms stebėti, prižiūrėti ir jų vykdymui užtikrinti savo teritorijoje. Jos taip pat turėtų stebėti skambučių, SMS ir duomenų perdavimo paslaugų kainų, taikomų Sąjungos tarptinklinio ryšio vartotojams, pokyčius, atitinkamais atvejais įskaitant konkrečias išlaidas, susijusias su skambinimu ir skambučių priėmimu naudojantis tarptinkliniu ryšiu atokiausiuose Sąjungos regionuose, ir būtinybę užtikrinti, kad tos išlaidos galėtų būti tinkamai padengtos didmeninėje rinkoje, taip pat užtikrinti, kad srauto nukreipimo technologijos nebūtų naudojamos apribojant pasirinkimą ir pakenkiant vartotojams. Jos turėtų užtikrinti, kad suinteresuotosioms šalims būtų suteikiama naujausia informacija apie šio reglamento taikymą, ir skelbti tokio stebėjimo rezultatus. Pateikiama informacija turėtų būti suskirstyta pagal įmones, vartotojus, pasirašiusius apmokėjimo už suteiktas paslaugas sutartis, ir vartotojus, pasirašiusius išankstinio apmokėjimo sutartis; |
(62) |
tos pačios šalies tarptinklinio ryšio atokiausiuose Sąjungos regionuose, kuriuose judriojo ryšio telefonijos licencijos skiriasi nuo išduodamų likusioje valstybės teritorijoje, kaina galėtų sumažėti tiek pat, kiek ir tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkoje. Dėl šio reglamento įgyvendinimo vartotojams, kurie naudojasi tos pačios šalies tarptinklinio ryšio paslaugomis, neturėtų būti taikomos nepalankesnės kainos, palyginti su klientais, kurie naudojasi tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugomis. Tuo tikslu nacionalinės institucijos gali imtis papildomų Sąjungos teisę atitinkančių priemonių; |
(63) |
siekiant stebėti ir prižiūrėti šio reglamento taikymą ir pokyčius didmeninėse tarptinklinio ryšio rinkose, kartu užtikrinant verslo konfidencialumą, nacionalinėms reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikta teisė reikalauti pateikti informaciją apie didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, kuriuose nenumatoma taikyti didžiausių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų. Be to, toms institucijoms turėtų būti leista reikalauti pateikti informaciją apie didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimuose numatytas ir taikomas sąlygas, kuriomis siekiama užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga kitais tikslais nei reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams, keliaujantiems Sąjungoje; |
(64) |
jei Sąjungos judriojo ryšio paslaugų teikėjai nustato, kad jų klientams sąveikos ir visuotinės susijungimo galimybės teikiamai naudai kelia pavojų jų tarptinklinio ryšio susitarimų su kitos valstybės narės judriojo ryšio tinklų operatoriais nutraukimas arba nutraukimo grėsmė, arba jei jie negali teikti savo vartotojams paslaugų kitoje valstybėje narėje, nes nėra sudarytas susitarimas su bent vienu didmeninių tinklo paslaugų teikėju, nacionalinės reguliavimo institucijos arba kitos kompetentingos institucijos Direktyvos (ES) 2018/1972 61 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytais atvejais prireikus turėtų pasinaudoti įgaliojimais pagal tos direktyvos 61 straipsnį ir užtikrinti deramą prieigą ir sujungimą, atsižvelgiant į tos direktyvos 3 straipsnyje nustatytus tikslus, ypač į vidaus rinkos plėtros tikslą skatinant Europos masto paslaugų teikimą, prieinamumą ir sąveikumą bei visuotinį sujungimą; |
(65) |
konkretus didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainoms taikomas reguliavimas reiškia, kad bendra Sąjungos lygmeniu nustatyta kainos viršutinė riba taikoma sudėtiniam produktui, kuris gali apimti ir kitus didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos ir sujungimo paslaugų produktus, įskaitant visų pirma tuos, kuriems taikomas nacionalinis ar galbūt tarpvalstybinis reguliavimas. Šiuo atžvilgiu numatoma, kad tų produktų reguliavimo skirtumai Sąjungoje mažės, visų pirma dėl papildomų priemonių, kurių imtasi pagal Direktyvą (ES) 2018/1972 ir kuriomis siekiama užtikrinti didesnį reguliavimo metodų nuoseklumą. Iki tol bet koks lankomos šalies tinklo operatorių ir kitų operatorių ginčas dėl kainų, taikomų tiems reguliuojamiems produktams, kurie būtini didmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, turėtų būti sprendžiamas atsižvelgiant į BEREC nuomonę, jei su ja buvo konsultuotasi, laikantis konkrečių tarptinklinio ryšio paslaugoms taikomų reguliavimo pareigų, taip pat Direktyvos (ES) 2018/1972; |
(66) |
būtina stebėti ir reguliariai peržiūrėti didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų veikimą ir jų tarpusavio ryšį su mažmenine tarptinklinio ryšio rinka, atsižvelgiant į konkurencijos ir technologijų vystymąsi ir srautus. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti dvi ataskaitas, po kurių, prireikus, pateiktų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tose ataskaitose Komisija visų pirma turėtų įvertinti, ar RLAH principas turi įtakos mažmeninėje rinkoje siūlomų tarifų planų raidai. Viena vertus, tai apimtų vertinimą, ar atsirado naujų tarifų planų, pagal kuriuos teikiamos tik vidaus paslaugos ir visiškai neteikiamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos ir tokiu būdu daroma žala pačiam RLAH tikslui, ir, kita vertus, vertinimą, kiek sumažėjo fiksuoto dydžio tarifų planų, nes tai taip pat gali būti laikoma žala vartotojams, o tai galėtų pakenkti bendrosios skaitmeninės rinkos tikslams. Komisijos ataskaitose visų pirma turėtų būti įvertinta, kiek nacionalinės reguliavimo institucijos leido taikyti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, savojo tinklo operatorių galimybės toliau taikyti savosiose šalyse taikomus kainodaros modelius ir lankomos šalies tinklo operatorių galimybė padengti faktiškai patirtas reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas. Be to, Komisijos ataskaitose turėtų būti įvertinta: kaip didmeniniu lygmeniu užtikrinama prieiga prie įvairių tinklo technologijų ir skirtingų kartų tinklų; informacija apie didmeninę duomenų paslaugų kainodarą; prekybos platformų ir panašių didmeninės prekybos srautu priemonių naudojimo mastas; įrenginių tarpusavio sąveikos tarptinklinio ryšio raida; nuolatinės mažmeninio lygmens problemos, susijusios su pridėtinės vertės paslaugomis; priemonių taikymas skubios pagalbos ryšiui; tarptinklinio ryšio trečiosiose šalyse ir neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų skaidrumo priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią nepageidaujamam tarptinklinio ryšio įsijungimui; šiame reglamente nustatytų su paslaugų kokybe susijusių pareigų veiksmingumas; ir tai, kaip tinkamai savo sudarytose sutartyse vartotojai informuojami apie tas pareigas bei kokiu mastu gali naudotis išties vertingu RLAH. Be to, Komisijos ataskaitose turėtų būti įvertinta, kokį poveikį naujų technologijų diegimas ir plėtra, taip pat pandemija ir gaivalinės nelaimės daro tarptinklinio ryšio rinkai. Kad būtų sudarytos galimybės teikti tokias ataskaitas siekiant įvertinti, kaip tarptinklinio ryšio rinkos prisitaiko prie RLAH taisyklių, turėtų būti surinkta pakankamai duomenų apie tų rinkų veikimą įgyvendinus tas taisykles; |
(67) |
kad būtų galima įvertinti konkurencijos pokyčius tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu rinkose ir kad būtų reguliariai teikiamos ataskaitos apie tai, kaip keičiasi nesubalansuoto srauto tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų faktinės didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos, BEREC turėtų iš nacionalinių reguliavimo institucijų toliau rinkti duomenis. Kai taikytina, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti koordinuoti veiksmus su kitomis kompetentingomis institucijomis. Tokie duomenys turėtų apimti faktines atitinkamai subalansuotam ir nesubalansuotam srautui taikomas kainas, kartu su faktiniais atitinkamų tarptinklinio ryšio paslaugų srauto dydžiais. Duomenų rinkimas, kuris sudaro galimybę stebėti ir vertinti keliavimo įpročių ir vartojimo modelių poveikį, pavyzdžiui, dėl pandemijos sukeltų pokyčių, yra labai svarbus atliekant analizę, kurios reikalaujama šiame reglamente numatytose ataskaitose. BEREC taip pat turėtų rinkti duomenis apie atvejus, kai didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo šalys pasirenka netaikyti didžiausių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų arba didmeniniu lygmeniu įgyvendina priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga kitais tikslais nei reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams, kai šie periodiškai keliauja Sąjungos teritorijoje. Remdamasi surinktais pakankamo detalumo duomenimis, BEREC turėtų reguliariai pranešti apie ryšį tarp mažmeninių kainų, didmeninių kainų ir didmeninių sąnaudų už tarptinklinio ryšio paslaugas. Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 30 d. Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, pagrįstą reguliariomis BEREC ataskaitomis, po kurios, jei tikslinga, pateiktų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. BEREC taip pat turėtų rinkti reikiamus duomenis, kad būtų galima stebėti elementus, kuriuos Komisija turi įvertinti pagal šį reglamentą numatytose ataskaitose; |
(68) |
vidutinės trukmės laikotarpiu įrenginių tarpusavio sąveikos tarptinklinio ryšio ir daiktų interneto tarptinklinio ryšio palengvinimas turėtų būti laikomas svarbiu veiksniu, skatinančiu skaitmeninti Sąjungos pramonę, ir jis turėtų būti grindžiamas Sąjungos politika tokiuose sektoriuose kaip sveikata, energetika, aplinka ir transportas. Komisija turėtų reguliariai vertinti tarptinklinio ryšio vaidmenį įrenginių tarpusavio junglumo rinkoje ir daiktų interneto rinkoje. Prireikus, Komisija, pasikonsultavusi su BEREC, taip pat turėtų pateikti rekomendacijas. BEREC taip pat turėtų rinkti reikiamus duomenis, kad būtų galima stebėti elementus, kurie turi būti įvertinti Komisijos ataskaitose dėl šiame reglamente numatytų įrenginių tarpusavio sąveikos tarptinklinio ryšio ir daiktų interneto įrenginių kūrimo, atsižvelgiant į korinio ryšio sprendimus, grindžiamus nelicencijuojamu dažnių spektru; |
(69) |
Komisija, BEREC, atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos, dalydamosi informacija šio reglamento peržiūros, stebėsenos ir taikymo priežiūros tikslais, turėtų visiškai užtikrinti verslo konfidencialumą. Todėl verslo konfidencialumo reikalavimų laikymasis neturėtų užkirsti kelio nacionalinių reguliavimo institucijų galimybei laiku dalytis konfidencialia informacija tokiais tikslais; |
(70) |
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti bendrą metodą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad viešaisiais judriojo ryšio tinklais besinaudojantys vartotojai keliaudami Sąjungoje nemokėtų pernelyg didelių kainų už tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas, palyginti su konkurencingomis nacionalinėmis kainomis, ir padidinti skaidrumą bei vartotojų apsaugą, taip pat užtikrinti mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų savo šalyje taikomomis kainomis teikimo tvarumą bei užtikrinti, kad RLAH patirtis būtų išties vertinga, t. y. kad būtų gaunama kokybiška paslauga ir kad būtų galima tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, valstybės narės negali deramai pasiekti, o tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
(71) |
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
(72) |
vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (21) 42 straipsniu buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, ir jis pateikė savo nuomonę 2021 m. balandžio 20 d., |
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu nustatomas bendras metodas, siekiant užtikrinti, kad viešųjų judriojo ryšio tinklų naudotojai keliaudami Sąjungoje nemokėtų pernelyg didelių kainų už tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas skambindami ir priimdami skambučius, siųsdami ir gaudami SMS žinutes bei naudodamiesi paketinio duomenų perdavimo paslaugomis, palyginti su konkurencingomis nacionalinėmis kainomis.
Taip šiuo reglamentu prisidedama prie sklandaus vidaus rinkos veikimo, kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą, duomenų apsaugą, privatumą ir pasitikėjimą, skatinant rinkos konkurenciją, nepriklausomumą ir skaidrumą, taip pat teikiant paskatas inovacijoms, vartotojų pasirinkimui ir neįgaliųjų integracijai, kartu visapusiškai laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.
Šiame reglamente nustatomos didmeninės reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo prieigos prie viešųjų judriojo ryšio tinklų sąlygos. Jis taikomas ir tinklo operatorių taikomoms didmeninėms kainoms, ir mažmeninėms kainoms, kurias nustato tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai.
2. Šiame reglamente taip pat nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama padidinti skaidrumą ir pagerinti informacijos apie kainas teikimą tarptinklinio ryšio paslaugų naudotojams, įskaitant nereguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų naudotojus trečiosiose šalyse. Juo taip pat didinamas skaidrumas nereguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų naudotojams, kai jie prisijungia prie neantžeminio viešojo judriojo ryšio tinklo, pavyzdžiui, laivuose ar orlaiviuose, kai taikytina.
3. Šiame reglamente nustatytos didžiausios leidžiamos kainos nurodomos eurais.
4. Jeigu 8–11 straipsniais reglamentuojamos didžiausios leistinos kainos išreiškiamos kitomis nei euras valiutomis, vertės tomis valiutomis nustatomos taikant orientacinių valiutos keitimo kursų, Europos Centrinio Banko paskelbtų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje atitinkamų kalendorinių metų sausio 15 d., vasario 15 d. ir kovo 15 d., vidurkį. Didžiausių leistinų kainų ribos, išreikštos kitomis nei euras valiutomis, peržiūrimos kiekvienais metais nuo 2023 m. Kiekvienais metais tomis valiutomis peržiūrėtos ribos taikomos nuo gegužės 15 d.
5. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis užduočių paskirstymui nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir kitoms kompetentingoms institucijoms pagal Direktyvą (ES) 2018/1972, įskaitant atsakomybę už tos direktyvos III dalies III antraštinės dalies įgyvendinimą.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1. Šiame reglamente vartojamos terminų apibrėžtys, nustatytos Direktyvos (ES) 2018/1972 2 straipsnyje.
2. Be 1 dalyje nurodytų terminų, vartojamos šios terminų apibrėžtys:
a) |
tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas – įmonė, tarptinklinio ryšio vartotojui teikianti reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas; |
b) |
paslaugų savojoje šalyje teikėjas – įmonė, tarptinklinio ryšio vartotojui savojoje šalyje teikianti judriojo ryšio paslaugas; |
c) |
savasis tinklas – valstybėje narėje esantis viešasis ryšio tinklas, kuriuo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas naudojasi tarptinklinio ryšio vartotojui teikdamas reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas; |
d) |
lankomos šalies tinklas – kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra tarptinklinio ryšio vartotojo paslaugų savojoje šalyje teikėjo tinklas, esantis antžeminis viešasis judriojo ryšio tinklas, kuriuo naudodamasis, pagal susitarimą su savojo tinklo operatoriumi, tarptinklinio ryšio vartotojas gali skambinti ir priimti skambučius, siųsti ir gauti SMS žinutes ar naudotis paketiniu duomenų perdavimu; |
e) |
tarptinklinis ryšys Sąjungos mastu – ryšys, kai tarptinklinio ryšio vartotojas naudojasi judriojo ryšio įrenginiu norėdamas skambinti ar priimti skambučius Sąjungoje, arba siųsti ar gauti SMS žinutes Sąjungoje, arba naudotis paketinio duomenų perdavimo paslaugomis, kai jis yra kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra paslaugų savojoje šalyje teikėjo tinklas, pagal savojo tinklo operatoriaus ir lankomos šalies tinklo operatoriaus susitarimus; |
f) |
tarptinklinio ryšio vartotojas – per Sąjungoje esantį antžeminį viešąjį judriojo ryšio tinklą teikiamų reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientas, kuriam pagal mažmeninės prekybos sutartį ar susitarimą su tuo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėju leidžiama naudotis tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugomis; |
g) |
reguliuojamas skambutis naudojantis tarptinkliniu ryšiu – tarptinklinio ryšio vartotojo atliekamas judriojo ryšio telefonijos skambutis, inicijuojamas lankomos šalies tinkle ir užbaigiamas viešajame ryšio tinkle Sąjungoje arba tarptinklinio ryšio vartotojo priimamas skambutis, inicijuojamas viešajame telefono ryšio tinkle Sąjungoje ir užbaigiamas lankomos šalies tinkle; |
h) |
SMS žinutė – daugiausia iš raidžių ir (arba) skaitmenų sudarytas trumpų siuntų paslaugos tekstinis pranešimas, kurį galima siųsti pagal nacionalinius numeracijos planus paskirtais judriojo ryšio ir (arba) fiksuotojo ryšio numeriais; |
i) |
tarptinkliniu ryšiu siunčiama reguliuojama SMS žinutė – SMS žinutė, tarptinklinio ryšio vartotojo inicijuojama lankomos šalies tinkle ir užbaigiama Sąjungos viešajame ryšių tinkle arba inicijuojama Sąjungos viešajame ryšių tinkle ir užbaigiama tarptinklinio ryšio vartotojo lankomos šalies tinkle; |
j) |
reguliuojama duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslauga – tarptinklinio ryšio paslauga, kuria naudodamasis tarptinklinio ryšio vartotojas gali savo judriojo ryšio įrenginiu prisijungęs prie lankomos šalies tinklo perduoti ir gauti paketiniu būdu siunčiamus duomenis, išskyrus reguliuojamų skambučių naudojantis tarptinkliniu ryšiu arba SMS žinučių siuntimą ar gavimą, bet įskaitant MMS žinučių siuntimą ir gavimą; |
k) |
didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga – tiesioginė didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga arba perparduodama didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga; |
l) |
tiesioginė didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga – judriojo ryšio tinklo operatoriaus konkrečiomis sąlygomis kitai įmonei suteikiamos priemonės ir (arba) paslaugos, kuriomis ta kita įmonė naudojasi reguliuojamoms tarptinklinio ryšio paslaugoms tarptinklinio ryšio vartotojams teikti; |
m) |
perparduodama didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga – kito judriojo ryšio tinklo operatoriaus nei lankomos šalies tinklo operatorius kitai įmonei suteikiamos didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos, kuriomis ta kita įmonė naudojasi reguliuojamoms tarptinklinio ryšio paslaugoms tarptinklinio ryšio vartotojams teikti; |
n) |
savojoje šalyje taikoma mažmeninė kaina – tarptinklinio ryšio paslaugų savojoje šalyje teikėjo mažmeninis mokestis už vienetą, taikomas atliktiems skambučiams bei išsiųstoms SMS žinutėms, kurie inicijuojami ir užbaigiami skirtinguose viešuosiuose ryšių tinkluose toje pačioje valstybėje narėje, ir vartotojo suvartotiems duomenims. |
Kalbant apie pirmos pastraipos n punktą, tuo atveju, jei konkretaus savojoje šalyje taikomo mažmeninio mokesčio už vienetą nėra, savojoje šalyje taikoma mažmeninė kaina laikoma apskaičiuota pagal tą patį mokesčio mechanizmą, tarsi būtų taikoma vartotojui už atliktus skambučius bei išsiųstas SMS žinutes, kurie inicijuojami ir užbaigiami skirtinguose viešuosiuose ryšių tinkluose toje pačioje valstybėje narėje, ir to vartotojo valstybėje narėje suvartotus duomenis.
3 straipsnis
Didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga
1. Judriojo ryšio tinklų operatoriai patenkina visus pagrįstus didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos prašymus, visų pirma tokiu būdu, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų atkartoti savojoje šalyje siūlomas mažmenines judriojo ryšio paslaugas, kai tai techniškai įmanoma padaryti lankomos šalies tinkle.
2. Judriojo ryšio tinklo operatorius gali atsisakyti suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą tik remdamasis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, susijusiais su techninėmis galimybėmis ar tinklo vientisumu. Komerciniai sumetimai neturi būti pagrindas atmesti didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos prašymus siekiant apriboti konkuruojančių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą.
3. Didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga apima prieigą prie visų reguliuojamas tarptinklinio ryšio paslaugas vartotojams teikti būtinų tinklo sudedamųjų dalių ir susijusių priemonių, atitinkamų paslaugų, programinės įrangos ir informacinių sistemų, ir apima visas esamas tinklų technologijas ir visus esamus bet kurios kartos tinklus.
4. 9, 10 ir 11 straipsniuose nustatytos reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų taisyklės yra taikomos prieigos prie šio straipsnio 3 dalyje nurodytų visų didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos sudedamųjų dalių teikimui, nebent abi didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo šalys aiškiai susitartų, kad vidutinės pagal susitarimą taikomos didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos susitarimo galiojimo laikotarpiu neturi būti susietos su didžiausiomis reguliuojamomis didmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugų kainomis.
Nedarant poveikio šios dalies pirmai pastraipai, perparduodamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos atveju judriojo ryšio operatoriai gali taikyti sąžiningas ir pagrįstas kainas už 3 dalyje nenurodytas sudedamąsias dalis.
5. Judriojo ryšio tinklo operatoriai paskelbia standartinį pasiūlymą, atsižvelgdami į BEREC gaires, nurodytas 8 dalyje, ir suteikia didmeninio tarptinklinio ryšio prieigos prašančiai įmonei galimybę su juo susipažinti. Judriojo ryšio tinklo operatoriai ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo tos dienos, kurią judriojo ryšio tinklo operatorius gavo pradinį prašymą, prieigos prašančiai įmonei pateikia šį straipsnį atitinkantį didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo projektą. Didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga suteikiama per pagrįstą laikotarpį, kuris neviršija trijų mėnesių nuo didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo sudarymo dienos. Prašymą suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą gavę judriojo ryšio tinklo operatoriai ir tokios prieigos prašančios įmonės derybas veda sąžiningai.
6. 5 dalyje nurodyto standartinio pasiūlymo elementai turi būti pakankamai išsamūs ir į jį turi būti įtrauktos visos sudedamosios dalys, būtinos didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai, kaip nurodyta 3 dalyje, pateikiant siūlomų paslaugų, susijusių su tiesiogine didmenine tarptinklinio ryšio prieiga ir perparduodama didmenine tarptinklinio ryšio prieiga, aprašymą ir susijusias sąlygas. Standartiniame pasiūlyme turi būti pateikta visa informacija, būtina, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų užtikrinti, kad jo klientai, naudodamiesi tarptinklinio ryšio paslaugomis, galėtų nemokamai gauti skubios pagalbos ryšio su tinkamiausiu BPC paslaugą ir galėtų nemokamai perduoti skambinančiojo buvimo vietos informaciją tinkamiausiam BPC.
Į tą standartinį pasiūlymą gali būti įtrauktos sąlygos, kuriomis siekiama užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga kitais tikslais nei reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams, kai šie periodiškai keliauja Sąjungos teritorijoje. Jei tokios sąlygos nustatytos standartiniame pasiūlyme, jos turi apimti konkrečias priemones, kurių gali imtis lankomos šalies tinklo operatorius, kad užkirstų kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga, ir objektyvius kriterijus, kuriais remiantis gali būti imamasi tokių priemonių. Tokie kriterijai gali būti pagrįsti apibendrinta tarptinklinio srauto informacija. Jie negali būti pagrįsti konkrečia informacija, susijusia su tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų srautais.
Standartiniame pasiūlyme, inter alia, gali būti numatyta, kad, kai lankomos šalies tinklo operatorius turi pagrįstų priežasčių manyti, jog daug tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų klientų nuolat naudojasi tarptinkliniu ryšiu arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar ja piktnaudžiauja, lankomos šalies tinklo operatorius gali reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, nepažeisdamas Sąjungos ir nacionalinių duomenų apsaugos reikalavimų, pateiktų informaciją, iš kurios būtų galima nustatyti, ar didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų klientų dalis nuolat naudojasi tarptinkliniu ryšiu arba, ar yra neįprastas didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimas ar piktnaudžiavimas ja, kaip antai informaciją apie klientų, kurių atžvilgiu remiantis objektyviais rodikliais pagal įgyvendinimo aktus dėl sąžiningo naudojimo politikos taikymo, priimtus pagal 7 straipsnį, yra nustatyta neįprasto naudojimosi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis, teikiamomis už savojoje šalyje taikomą mažmeninę kainą, ar piktnaudžiavimo jomis rizika, dalį.
Standartiniame pasiūlyme kaip kraštutinė priemonė, kai problema nebuvo išspręsta švelnesnėmis priemonėmis, gali būti numatyta galimybė nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, kai lankomos šalies tinklo operatorius nustato, kad, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus, didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų dalis nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar piktnaudžiauja tokia prieiga, ir apie tai yra informavęs savojo tinklo operatorių.
Lankomos šalies tinklo operatorius gali vienašališkai nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimą remdamasis tuo, kad nuolat naudojamas tarptinklinis ryšys arba neįprastai naudojama didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga ar piktnaudžiaujama tokia prieiga, tik jei yra gautas lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinės reguliavimo institucijos išankstinis leidimas.
Per tris mėnesius nuo lankomos šalies tinklo operatoriaus prašymo leisti nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimą gavimo dienos, lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinė reguliavimo institucija, pasikonsultavusi su savojo tinklo operatoriaus nacionaline reguliavimo institucija, priima sprendimą išduoti arba atsisakyti išduoti tokį leidimą ir apie tai informuoja Komisiją.
Lankomos šalies tinklo operatoriaus ir savojo tinklo operatoriaus nacionalinės reguliavimo institucijos gali kiekviena atskirai prašyti BEREC priimti nuomonę dėl veiksmų, kurių reikia imtis pagal šį reglamentą. BEREC priima savo nuomonę per vieną mėnesį po tokio prašymo gavimo dienos.
Jei buvo konsultuotasi su BEREC, lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinė reguliavimo institucija laukia BEREC nuomonės ir kiek galima atsižvelgia į BEREC nuomonę prieš priimdama sprendimą, taikant šeštoje pastraipoje nurodytą trijų mėnesių terminą išduoti arba atsisakyti išduoti leidimą nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimą.
Lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinė reguliavimo institucija viešai skelbia informaciją apie leidimus nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimą, užtikrindama verslo konfidencialumą.
Šios dalies penkta–devinta pastraipomis nedaromas poveikis nacionalinės reguliavimo institucijos teisei reikalauti nedelsiant nutraukti šiame reglamente nustatytų pareigų pažeidimus pagal 17 straipsnio 7 dalį ir lankomos šalies tinklo operatoriaus teisei taikyti atitinkamas priemones siekiant kovoti su sukčiavimu.
Prireikus nacionalinės reguliavimo institucijos nustato standartinių pasiūlymų pakeitimus, įskaitant susijusius su konkrečiomis priemonėmis, kurių gali imtis lankomos šalies tinklo operatorius, kad užkirstų kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga, ir su objektyviais kriterijais, kuriais remdamasis lankomos šalies tinklo operatorius gali imtis tokių priemonių, kad būtų įgyvendintos šiame straipsnyje nustatytos pareigos.
7. Jeigu prieigos prašanti įmonė pageidauja pradėti komercines derybas dėl to, kad būtų įtrauktos sudedamosios dalys, kurios neįtrauktos į standartinį pasiūlymą, judriojo ryšio tinklo operatoriai į tokį prašymą atsako per pagrįstą laikotarpį, kuris neturi būti ilgesnis nei du mėnesiai nuo pradinio prašymo gavimo dienos. Taikant šią dalį, 2 ir 5 dalys netaikomos.
8. BEREC, siekdama prisidėti prie nuoseklaus šio straipsnio taikymo, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, ne vėliau kaip 2022 m. spalio 5 d. atnaujina didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos gaires, nustatytas pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 3 straipsnio 8 dalį.
4 straipsnis
Reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas
1. Laikantis 5 ir 6 straipsnių, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai už reguliuojamus tarptinkliniu ryšiu atliktus ar priimtus skambučius, už reguliuojamas tarptinkliniu ryšiu išsiųstas SMS žinutes ir už reguliuojamas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojas pasinaudojo bet kurioje valstybėje narėje, netaiko jokių papildomų mokesčių prie savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos ir jokio bendro mokesčio už tai, kad užsienyje būtų galima naudotis galiniu įrenginiu ar paslauga.
2. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai nesiūlo reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąlygomis, kurios yra mažiau palankios nei savojoje šalyje siūlomos sąlygos, visų pirma kalbant apie mažmeninės prekybos sutartyje numatytos paslaugos kokybę, jeigu lankomos šalies tinkle yra prieinami tos pačios kartos judriojo ryšio tinklai ir technologijos.
Judriojo ryšio operatoriai turi vengti nepagrįsto perdavimo tarp tinklų vėlavimo kertant Sąjungos vidaus sienas.
3. Siekdama padėti nuosekliai taikyti šį straipsnį, BEREC, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, ne vėliau kaip 2023 m. sausio 1 d. atnaujina savo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų gaires, kiek tai susiję su paslaugų kokybės reikalavimų įgyvendinimu.
5 straipsnis
Sąžiningas naudojimas
1. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, laikydamiesi šio straipsnio ir pagal 7 straipsnį priimtų įgyvendinimo aktų, reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų už savojoje šalyje taikomas mažmenines kainas, vartojimui gali taikyti sąžiningo naudojimo taisykles, siekdami užkirsti kelią tarptinklinio ryšio vartotojų piktnaudžiavimui naudojantis reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis ar neįprastam naudojimuisi jomis, kaip antai, tarptinklinio ryšio vartotojų naudojimuisi tokiomis paslaugomis kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra jų paslaugų savojoje šalyje teikėjas, kitais nei periodinių kelionių tikslais.
Sąžiningo naudojimo taisyklėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientams sudaromos sąlygos pasinaudoti tam tikru kiekiu reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, atitinkančiomis jų atitinkamus tarifų planus.
2. Reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms, kurios viršija bet kurias sąžiningo naudojimo taisyklių ribas, taikomas 8 straipsnis.
6 straipsnis
Tvarumo mechanizmas
1. Ypatingomis ir išimtinėmis aplinkybėmis, siekiant užtikrinti savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumą, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas negali padengti savo bendrų faktinių ir numatomų reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pagal 4 ir 5 straipsnius išlaidų iš savo bendrų faktinių ir numatomų pajamų iš tokių paslaugų teikimo, tas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali prašyti leidimo taikyti papildomą mokestį. Tas papildomas mokestis taikomas tik tiek, kiek būtina siekiant padengti reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo išlaidas, atsižvelgiant į taikytinas didžiausias didmenines kainas.
2. Kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nusprendžia pasinaudoti šio straipsnio 1 dalimi, jis nedelsdamas pateikia prašymą nacionalinei reguliavimo institucijai ir pateikia jai visą būtiną informaciją pagal 7 straipsnyje nurodytus įgyvendinimo aktus. Po to tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas kas 12 mėnesių atnaujina tą informaciją ir pateikia ją nacionalinei reguliavimo institucijai.
3. Gavusi prašymą pagal 2 dalį, nacionalinė reguliavimo institucija įvertina, ar tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas pagal 1 dalį nustatė, kad jis negali padengti savo išlaidų ir dėl to būtų pakenkta savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumui. Savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumo įvertinimas grindžiamas atitinkamais tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui būdingais objektyviais veiksniais, įskaitant objektyvius skirtumus tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų susijusioje valstybėje narėje ir savosios šalies kainų ir pajamų lygį. Nacionalinė reguliavimo institucija leidžia taikyti papildomą mokestį, jei tenkinamos 1 dalyje ir šioje dalyje nustatytos sąlygos.
4. Per vieną mėnesį nuo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo prašymo pagal 2 dalį gavimo nacionalinė reguliavimo institucija leidžia taikyti papildomą mokestį, išskyrus atvejus, kai prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas arba pateikiama nepakankamai informacijos. Kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad prašymas yra akivaizdžiai nepagrįstas, arba mano, kad pateikta nepakankamai informacijos, ji priima galutinį sprendimą per dviejų papildomų mėnesių laikotarpį, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui suteikusi galimybę pateikti pastabas, tuo sprendimu leisdama taikyti papildomą mokestį, jį iš dalies pakeisdama arba neleisdama jo taikyti.
7 straipsnis
Sąžiningo naudojimo taisyklių ir tvarumo mechanizmo įgyvendinimas
1. Siekdama užtikrinti nuoseklų 5 ir 6 straipsnių taikymą, Komisija, pasikonsultavusi su BEREC, priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl šių klausimų:
a) |
sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo; |
b) |
mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo savo šalies kainomis tvarumo įvertinimo metodikos ir |
c) |
prašymo, kurį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turi pateikti b punkte nurodyto įvertinimo tikslais. |
Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 20 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
Komisija, pasikonsultavusi su BEREC, periodiškai peržiūri pirmoje pastraipoje nurodytus įgyvendinimo aktus, atsižvelgdama į rinkos pokyčius.
2. Priimdama įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo, Komisija atsižvelgia į:
a) |
kainų ir vartojimo modelių raidą valstybėse narėse; |
b) |
savojoje šalyje taikomų kainų konvergencijos laipsnį Sąjungoje; |
c) |
keliavimo modelius Sąjungoje; |
d) |
bet kokią pastebimą konkurencijos ir paskatų investicijoms iškraipymo riziką savosios ir lankomos šalies rinkose. |
3. 1 dalies b ir c punktuose nurodytus įgyvendinimo aktus Komisija grindžia:
a) |
bendrų faktinių ir numatomų sąnaudų, reikalingų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui užtikrinti nustatymu, atsižvelgiant į efektyvius didmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius už nesubalansuotą srautą ir jungtinių ir bendrųjų sąnaudų, būtinų reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, pagrįstą dalį; |
b) |
bendrų faktinių ir numatomų pajamų iš reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo nustatymu; |
c) |
tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo vartotojų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimu ir suvartojimu savojoje šalyje; |
d) |
konkurencijos lygiu, kainomis ir pajamomis vidaus rinkoje ir bet kokia pastebima rizika, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis darytų pastebimą poveikį tokių kainų raidai. |
4. Nacionalinė reguliavimo institucija ir, kai taikytina, kai naudojamasi įgaliojimais joms suteiktais pagal nacionalinę teisę, kuria Direktyva (ES) 2018/1972 perkeliama į nacionalinę teisę, kitos kompetentingos institucijos griežtai stebi ir prižiūri sąžiningo naudojimo taisyklių taikymą. Nacionalinė reguliavimo institucija griežtai stebi ir prižiūri, kaip taikomos priemonės, skirtos mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo savo šalies kainomis tvarumui užtikrinti, kuo labiau atsižvelgdama į atitinkamus susijusiai valstybei narei būdingus objektyvius veiksnius ir atitinkamus objektyvius skirtumus tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų. Nedarant poveikio 6 straipsnio 3 dalyje nustatytai procedūrai, nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad būtų laiku įgyvendinti 5 bei 6 straipsnių ir šio straipsnio 2 dalyje numatytų įgyvendinimo aktų reikalavimai. Nacionalinė reguliavimo institucija gali bet kuriuo metu pareikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas pakeistų ar nustotų taikyti papildomą mokestį, jei jis nesilaiko 5 arba 6 straipsnio.
Kitos kompetentingos institucijos užtikrina, kad būtų laikomasi 5 straipsnio ir įgyvendinimo aktų reikalavimų, susijusių su naudojimusi įgaliojimais, joms suteiktais pagal nacionalinę teisę, kuria Direktyva (ES) 2018/1972 perkeliama į nacionalinę teisę.
Nacionalinė reguliavimo institucija ir, kai taikoma, kitos kompetentingos institucijos kasmet informuoja Komisiją apie 5 bei 6 straipsnių ir šio straipsnio taikymą.
5. Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286 toliau taikomas iki naujo įgyvendinimo akto, priimto pagal šio straipsnio 1 dalį, taikymo pradžios datos.
8 straipsnis
Išimtinis papildomų mažmeninių mokesčių už naudojimąsi reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis taikymas ir alternatyvių tarifų numatymas
1. Nedarant poveikio trečiai pastraipai, tais atvejais, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas taiko papildomą mokestį už reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimą, viršijantį bet kurias ribas pagal sąžiningo naudojimo taisykles, jis turi atitikti šiuos reikalavimus, išskyrus PVM:
a) |
bet koks papildomas mokestis, taikomas reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu atliktiems skambučiams, reguliuojamoms tarptinkliniu ryšiu išsiųstoms SMS žinutėms ir reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms, neturi viršyti didžiausių didmeninių kainų, numatytų atitinkamai 9 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 1 dalyje; |
b) |
bet koks papildomas mokestis, taikomas reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu priimtiems skambučiams, neturi viršyti tų metų bendrų didžiausių Sąjungos judriojo ryšio balso skambučių užbaigimo tarifų, nustatytų pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnio 1 dalį. |
Kalbant apie šios dalies pirmos pastraipos b punktą, jei Komisija, atlikusi deleguotojo akto peržiūrą pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnio 1 dalį, nusprendžia, kad visoje Sąjungoje nustatyti balso skambučių užbaigimo tarifo nebereikia ir nusprendžia nenustatyti didžiausio balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifo, bet koks papildomas mokestis, taikomas reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu priimtiems skambučiams, neturi viršyti tarifo, nustatyto naujausiu deleguotuoju aktu, priimtu pagal tos direktyvos 75 straipsnį.
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai netaiko jokio papildomo mokesčio reguliuojamoms tarptinkliniu ryšiu gautoms SMS žinutėms arba tarptinkliniu ryšiu gautoms balso pašto žinutėms. Tuo nedaromas poveikis kitiems taikomiems mokesčiams, kaip antai mokesčiui už tokių žinučių išklausymą.
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai tarptinkliniu ryšiu atliekamus ir priimamus skambučius apmokestina sekundžių tikslumu. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai atliekamiems skambučiams gali taikyti pradinį trumpiausią apmokestinimo laiką, kuris negali viršyti 30 sekundžių. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai savo klientus už reguliuojamą duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugą apmokestina kilobaitų tikslumu, išskyrus MMS žinutes, kurios gali būti apmokestinamos už vienetą. Tokiu atveju mažmeninė kaina, kurią tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali taikyti savo tarptinklinio ryšio vartotojui už tarptinkliniu ryšiu siunčiamą arba gaunamą MMS žinutę, neviršija didžiausios leidžiamos reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų mažmeninės kainos, nustatytos pirmoje pastraipoje.
2. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai gali pasiūlyti kitą tarptinklinio ryšio tarifą nei nustatyta pagal 4, 5 ir 6 straipsnius ir šio straipsnio 1 dalį, o tarptinklinio ryšio vartotojai gali tokį tarifą sąmoningai pasirinkti, taip pasinaudodami kitokiu reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų tarifu nei tarifas, kuris jiems būtų buvęs numatytas, jei nebūtų tokio pasirinkimo. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas tiems tarptinklinio ryšio vartotojams turi priminti apie tarptinklinio ryšio privalumų, kuriais tokiu atveju jie negalėtų pasinaudoti, pobūdį.
Nedarant poveikio pirmos pastraipos taikymui, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai automatiškai taiko pagal 4 ir 5 straipsnius ir šio straipsnio 1 dalį nustatytą tarifą visiems esamiems ir naujiems tarptinklinio ryšio vartotojams.
Kiekvienas tarptinklinio ryšio vartotojas bet kuriuo metu gali paprašyti taikyti tarifą, nustatytą pagal 4, 5 ir 6 straipsnius ir šio straipsnio 1 dalį, arba tokio tarifo atsisakyti. Kai tarptinklinio ryšio vartotojai sąmoningai nusprendžia naudotis tarifu, nustatytu pagal 4, 5 ir 6 straipsnius ir šio straipsnio 1 dalį, toks pakeitimas atliekamas nemokamai per vieną darbo dieną po to, kai gaunamas prašymas, ir nenustatant jokių sąlygų ar apribojimų, susijusių su kitais abonentinės sutarties aspektais nei tarptinklinis ryšys. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai pakeitimą gali atidėti iki tol, kol ankstesnio tarptinklinio ryšio tarifo galiojimo trukmė bus pasiekusi nustatytą trumpiausią laikotarpį, kuris negali viršyti dviejų mėnesių.
3. Nedarant poveikio Direktyvos (ES) 2018/1972 III dalies III antraštinės dalies taikymui, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai užtikrina, kad mažmeninės prekybos sutartyje, kuria numatoma bet kokios rūšies reguliuojama mažmeninė tarptinklinio ryšio paslauga, būtų nurodomi tos teikiamos reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos elementai, įskaitant, visų pirma:
a) |
konkretų vieną ar kelis tarifų planus ir, kiekvieno tarifų plano atveju, siūlomų paslaugų tipus, įskaitant ryšių duomenų kiekį; |
b) |
bet kokius reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, apribojimus, visų pirma kiekybinę informaciją apie tai, kaip taikomos sąžiningo naudojimo taisyklės, remiantis pagrindiniu kainų nustatymu, kiekiu ar kitais atitinkamos teikiamos reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos parametrais; |
c) |
aiškią ir suprantamą informaciją apie tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąlygas ir kokybę naudojantis tarptinkliniu ryšiu Sąjungoje pagal 6 dalyje nurodytas BEREC gaires. |
4. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai užtikrina, kad mažmeninės prekybos sutartyje, į kurią įtrauktos bet kokios rūšies reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos, būtų pateikta informacija apie paslaugų, kurioms naudojantis tarptinkliniu ryšiu gali būti taikomi didesni mokesčiai, rūšis, nedarant poveikio Direktyvos (ES) 2018/1972 97 straipsniui.
5. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai paskelbia 3 ir 4 dalyse nurodytą informaciją.
Be to, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai skelbia informaciją apie priežastis, dėl kurių tarptinklinio ryšio paslaugos galėtų būti siūlomos mažiau palankiomis sąlygomis nei tos, kurios siūlomos savojoje šalyje. Ta informacija apima veiksnius, kurie gali turėti įtakos tarptinklinio ryšio paslaugos, kurią tarptinklinio ryšio vartotojas užsisakė, kokybei, kaip antai tinklo kartos ir technologijos, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojas gali naudotis lankomoje valstybėje narėje.
6. Siekdama nuosekliai taikyti šį straipsnį, BEREC, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, ne vėliau kaip 2023 m. sausio 1 d. atnaujina savo mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų gaires, visų pirma, kiek tai susiję su šio straipsnio ir 13, 14 ir 15 straipsniuose nurodytų skaidrumo priemonių įgyvendinimu.
9 straipsnis
Didmeninės reguliuojamų tarptinkliniu ryšiu atliktų skambučių kainos
1. Vidutinė didmeninė kaina, kurią lankomos šalies tinklo operatorius gali taikyti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui už reguliuojamos skambučio, kuris naudojantis tarptinkliniu ryšiu inicijuojamas tame lankomos šalies tinkle, paslaugos teikimą ir kuri, be kita ko, apima inicijavimo, persiuntimo ir užbaigimo sąnaudas, negali viršyti apsauginės ribos, lygios 0,022 EUR už minutę. Ta didžiausia didmeninė kaina 2025 m. sausio 1 d. sumažėja iki 0,019 EUR už minutę ir, nedarant poveikio 21 straipsnio taikymui, iki 2032 m. birželio 30 d. išlieka 0,019 EUR už minutę.
2. 1 dalyje nurodytą vidutinę didmeninę kainą tarpusavyje taiko kiekviena operatorių pora; ši kaina apskaičiuojama 12 mėnesių laikotarpiui arba bet kokiam trumpesniam laikotarpiui, kuris gali likti iki 1 dalyje numatytos didžiausios vidutinės didmeninės kainos taikymo laikotarpio pabaigos arba iki 2032 m. birželio 30 d.
3. 1 dalyje nurodyta vidutinė didmeninė kaina apskaičiuojama padalijant atitinkamo operatoriaus per atitinkamą laikotarpį už didmeniniu lygiu suteiktas tarptinklinio ryšio paslaugas gautas visas pajamas iš viso didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų minučių, kurias tas operatorius iš tikrųjų teikė Sąjungoje, skaičiaus, kuris nustatomas pagal sekundes, atitinkamai atsižvelgiant į tai, kad lankomos šalies tinklo operatorius gali taikyti pradinį trumpiausią apmokestinimo laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis nei 30 sekundžių.
10 straipsnis
Didmeninės tarptinkliniu ryšiu siunčiamų reguliuojamų SMS žinučių kainos
1. Vidutinė didmeninė kaina, kurią lankomos šalies tinklo operatorius gali taikyti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui už reguliuojamos tarptinkliniu ryšiu išsiųstos lankomos šalies tinkle SMS žinutės paslaugos teikimą negali viršyti apsauginės ribos, lygios 0,004 EUR už SMS žinutę. Ta didžiausia didmeninė kaina 2025 m. sausio 1 d. sumažėja iki 0,003 EUR už SMS žinutę ir, nedarant poveikio 21 straipsnio taikymui, iki 2032 m. birželio 30 d. išlieka lygi 0,003 EUR.
2. 1 dalyje nurodytą vidutinę didmeninę kainą tarpusavyje taiko kiekviena operatorių pora; ši kaina apskaičiuojama 12 mėnesių laikotarpiui arba bet kokiam trumpesniam laikotarpiui, kuris gali likti iki 1 dalyje numatytos didžiausios vidutinės didmeninės kainos taikymo laikotarpio pabaigos arba iki 2032 m. birželio 30 d.
3. 1 dalyje nurodyta vidutinė didmeninė kaina apskaičiuojama padalijant visas didmenines pajamas, kurias lankomos šalies tinklo operatorius arba savojo tinklo operatorius gavo per atitinkamą laikotarpį už tarptinkliniu ryšiu siunčiamų reguliuojamų SMS žinučių inicijavimą ir persiuntimą Sąjungoje, iš viso tokių SMS žinučių, kurios per tą laikotarpį inicijuotos ir persiųstos atitinkamo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo arba savojo tinklo operatoriaus naudai, skaičiaus.
4. Lankomos šalies tinklo operatorius netaiko tarptinklinio ryšio vartotojo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui arba savojo tinklo operatoriui jokio mokesčio, išskyrus nurodytąjį 1 dalyje, už pasirinkto lankomos šalies operatoriaus tinklu besinaudojančiam tarptinklinio ryšio vartotojui skirtos tarptinkliniu ryšiu siunčiamos reguliuojamos SMS žinutės užbaigimą jo lankomos šalies tinkle.
11 straipsnis
Didmeninės reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų kainos
1. Vidutinė didmeninė kaina, kurią lankomos šalies tinklo operatorius gali taikyti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui už reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų teikimą naudojantis tuo lankomos šalies tinklu, negali viršyti apsauginės ribos, lygios 2,00 EUR už perduotų duomenų gigabaitą. Ta didžiausia didmeninė kaina sumažinama iki 1,80 EUR už perduotų duomenų gigabaitą 2023 m. sausio 1 d., iki 1,55 EUR už gigabaitą 2024 m. sausio 1 d., iki 1,30 EUR už gigabaitą 2025 m. sausio 1 d., iki 1,10 EUR už gigabaitą 2026 m. sausio 1 d. ir iki 1,00 EUR už gigabaitą ne vėliau kaip 2027 m. sausio 1 d., po to, nedarant poveikio 21 straipsnio taikymui, ji išlieka lygi 1,00 EUR už perduotų duomenų gigabaitą iki 2032 m. birželio 30 d.
2. 1 dalyje nurodytą vidutinę didmeninę kainą tarpusavyje taiko kiekviena operatorių pora; ji apskaičiuojama 12 mėnesių laikotarpiui arba bet kokiam trumpesniam laikotarpiui, kuris gali likti iki 1 dalyje numatytos didžiausios vidutinės didmeninės kainos taikymo laikotarpio pabaigos arba iki 2032 m. birželio 30 d.
3. 1 dalyje nurodyta vidutinė didmeninė kaina apskaičiuojama lankomos šalies tinklo operatoriaus arba savojo tinklo operatoriaus visas didmenines pajamas, gautas per atitinkamą laikotarpį už atitinkamo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo arba savojo tinklo operatoriaus naudai suteiktas reguliuojamas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas, padalijant iš viso per tą laikotarpį teikiant tokias paslaugas faktiškai perduotų duomenų, skaičiuotų kilobaitų tikslumu, megabaitų skaičiaus.
12 straipsnis
Didmeninės skubios pagalbos ryšio kainos
Nedarant poveikio 9, 10 ir 11 straipsnių taikymui, lankomos šalies tinklo operatorius negali tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui taikyti jokių mokesčių, susijusių su tarptinklinio ryšio vartotojo inicijuotu bet kokio tipo skubios pagalbos ryšiu ar skambinančiojo buvimo vietos informacijos perdavimu.
13 straipsnis
Mažmeninių skambučių naudojantis tarptinkliniu ryšiu ir tarptinkliniu ryšiu siunčiamų SMS žinučių sąlygų skaidrumas
1. Siekiant įspėti tarptinklinio ryšio vartotojus apie tai, kad skambinant ar priimant skambutį arba siunčiant SMS žinutę jiems bus taikomi tarptinklinio ryšio mokesčiai, kiekvienas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, nedelsdamas ir nemokamai automatiškai siunčiama žinute iš karto po vartotojo atvykimo į kitą valstybę narę nei ta, kurioje yra jo paslaugų savojoje šalyje teikėjas, pateikia pagrindinę būtent tam vartotojui skirtą kainodaros informaciją apie tarptinklinio ryšio kainas su PVM, kurios taikomos tam vartotojui skambinant bei priimant skambučius ir siunčiant SMS žinutes lankomoje valstybėje narėje, nebent vartotojas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui būtų pranešęs, kad šios paslaugos nepageidauja.
Tą pagrindinę konkrečiam vartotojui skirtą informaciją apie mokesčius ta valiuta, kuria vartotojo paslaugų savojoje šalyje teikėjas pateikia jam įprastinę sąskaitą ir ji apima informaciją apie:
a) |
bet kurias sąžiningo naudojimo taisykles, kurios tarptinklinio ryšio vartotojui taikomos Sąjungoje, ir apie mokesčius, kurie taikomi viršijant sąžiningo naudojimo taisyklių ribas, ir |
b) |
bet kokį papildomą mokestį, taikomą pagal 6 straipsnį. |
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai tarptinklinio ryšio vartotojams, kai jie atvyksta į kitą valstybę narę nei jų paslaugų savojoje šalyje teikėjas, nepagrįstai nedelsdami ir nemokamai automatiškai siunčiama žinute suteikia informaciją apie galimą didesnių mokesčių dėl naudojimosi pridėtinės vertės paslaugomis riziką, išskyrus atvejus, kai tarptinklinio ryšio vartotojas yra pranešęs savo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui, kad jam tos paslaugos nereikia. Tokia informacija apima nuorodą į nemokamą prieigą prie specialaus tinklalapio, kuriame pateikiama naujausia informacija apie paslaugų, dėl kurių gali padidėti sąnaudos, rūšis ir, jei turima, informacija apie pridėtinės vertės paslaugų numerių serijas arba kita svarbi papildoma informacija, esanti pagal 16 straipsnio pirmos pastraipos a punktą sukurtoje duomenų bazėje, laikantis 16 straipsnio trečios pastraipos. Interneto svetainėje pateikiama informacija apie nemokamiems telefono ryšio numeriams taikomus mokesčius naudojantis tarptinkliniu ryšiu, jei tokių yra.
Pateikiant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą individualizuotą kainodaros informaciją nurodomas ir nemokamas 2 dalyje nurodytas telefono numeris, kuriuo galima gauti išsamesnę informaciją.
Kiekvieną kartą gavę tokį pranešimą, vartotojai turi galimybę nemokamai ir nesudėtingai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui pranešti, kad jiems nereikia automatiškai siunčiamų žinučių. Vartotojai, kurie buvo pranešę, kad nepageidauja gauti automatiškai siunčiamų žinučių, turi teisę bet kuriuo metu nemokamai pareikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas vėl teiktų šią paslaugą.
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai pagrindinę konkrečiam vartotojui skirtą kainodaros informaciją neįgaliesiems vartotojams, nurodytą pirmoje pastraipoje, automatiškai teikia nemokamai balso skambučiu, jei šie to pageidauja.
Šios dalies pirma, antra, penkta ir šešta pastraipos, išskyrus nuorodą į sąžiningo naudojimo taisykles ir papildomą mokestį, taikomą pagal 6 straipsnį, taikomos ir tarptinklinio ryšio vartotojų, kurie keliauja už Sąjungos ribų, naudojamoms tarptinklinio ryšio balso ir SMS žinučių paslaugoms, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojai naudojasi prisijungdami prie nacionalinių ar tarptautinių viešųjų neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų ir kurias teikia tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo teikiamoms tarptinklinio ryšio balso ir SMS žinučių paslaugoms, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojai naudojasi keliaudami už Sąjungos ribų.
2. Be 1 dalyje nurodytos informacijos, vartotojai, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos Sąjungoje, turi teisę nemokamai judriojo ryšio skambučiu arba SMS žinute prašyti ir gauti išsamesnę būtent jiems skirtą kainodaros informaciją apie skambučiams ir SMS žinutėms lankomos šalies tinkle taikomus tarptinklinio ryšio mokesčius ir informaciją apie skaidrumo užtikrinimo priemones, taikomas pagal šį reglamentą. Tokie prašymai pateikiami nemokamu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo šiam tikslui skirtu telefono numeriu. 1 dalyje numatytos pareigos netaikomos įrenginiams, kurie neturi SMS žinučių funkcijos.
3. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas tarptinklinio ryšio vartotojui siunčia pranešimą, kai pasiekiamas visas taikytinas reguliuojamų balso ar SMS tarptinklinio ryšio paslaugų sunaudojimo pagal sąžiningo naudojimo taisykles kiekis arba bet kuri naudojimo riba, taikoma pagal 6 straipsnį. Tame pranešime nurodomas papildomas mokestis, kuris bus taikomas bet kokioms tarptinklinio ryšio vartotojo papildomai sunaudotoms reguliuojamoms tarptinklinio ryšio balso ar SMS žinučių paslaugoms. Kiekvienas vartotojas turi teisę reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nebesiųstų tokių pranešimų, taip pat turi teisę bet kuriuo metu nemokamai pareikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas vėl teiktų šią paslaugą.
4. Sudarant abonentinę sutartį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai visiems vartotojams pateikia visą informaciją apie taikomus tarptinklinio ryšio mokesčius. Kiekvieną kartą, kai taikomi tarptinklinio ryšio mokesčiai yra keičiami, savo tarptinklinio ryšio vartotojams jie taip pat nedelsdami pateikia atnaujintą informaciją apie tuos mokesčius.
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai vėliau visiems kitą tarifą pasirinkusiems vartotojams pagrįstais laiko tarpais siunčia priminimą.
5. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai savo vartotojams teikia informaciją, kaip veiksmingai išvengti nepageidaujamo tarptinklinio ryšio įsijungimo pasienio regionuose. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai imasi visų pagrįstai reikalingų priemonių savo vartotojams apsaugoti, kad jiems netektų mokėti už nepageidautą tarptinklinio ryšio įsijungimą, jiems esant savo valstybėje narėje.
6. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai imasi visų pagrįstų priemonių, kad apsaugotų savo vartotojus nuo papildomų mokesčių už balso skambučius ir SMS žinutes dėl nepageidauto prisijungimo prie neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų, pavyzdžiui, suteikia tarptinklinio ryšio vartotojams galimybę atsisakyti prisijungimo prie neantžeminių tinklų. Kai siūlomas toks atsisakymo mechanizmas, tarptinklinio ryšio vartotojas turi teisę bet kuriuo metu lengvai ir nemokamai atsisakyti naudotis neantžeminiais tinklais ir prašyti atkurti prisijungimą prie tokių tinklų.
14 straipsnis
Mažmeninių duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų skaidrumas ir apsaugos mechanizmai
1. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai užtikrina, kad jų tarptinklinio ryšio vartotojai ir prieš sudarydami mažmeninės prekybos sutartį, ir po jos sudarymo pagal 2 ir 4 dalis nuolat gautų atitinkamą informaciją apie naudojimosi reguliuojamomis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis kainas taip, kad lengviau suprastų finansines naudojimosi šiomis paslaugomis pasekmes ir galėtų stebėti bei valdyti savo išlaidas reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms.
Prireikus tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai prieš sudarydami mažmeninės prekybos sutartį ir po jos sudarymo reguliariai informuoja savo vartotojus apie automatinio ir nekontroliuojamo duomenų perdavimo ir parsisiuntimo tarptinkliniu ryšiu riziką. Be to, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai savo vartotojams nemokamai, aiškiai ir nesudėtingai praneša, kaip išjungti tą automatinį duomenų perdavimą tarptinkliniu ryšiu, siekiant išvengti nekontroliuojamo naudojimosi duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis.
2. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas automatiškai siunčiama žinute tarptinklinio ryšio vartotojui praneša, kad jis naudojasi reguliuojamomis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis, pateikia pagrindinę būtent jam skirtą informaciją apie mokesčių tarifus ta valiuta, kuria vartotojo paslaugų savojoje šalyje teikėjas pateikia jam įprastinę sąskaitą, taikytinus tam tarptinklinio ryšio vartotojui teikiamoms reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms atitinkamoje valstybėje narėje, nebent vartotojas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui būtų pranešęs, kad tokios informacijos nepageidauja.
Ta pagrindinė konkrečiam vartotojui skirta informacija apie tarifus, apima:
a) |
bet kurias sąžiningo naudojimo taisykles, kurios tarptinklinio ryšio vartotojui taikomos Sąjungoje, ir apie mokesčius, kurie taikomi viršijant sąžiningo naudojimo taisyklių ribas, ir |
b) |
bet kokį papildomą mokestį, taikomą pagal 6 straipsnį. |
Ta informacija pateikiama tiesiogiai į tarptinklinio ryšio vartotojo judriojo ryšio įrenginį, pavyzdžiui, SMS žinute, elektroniniu laišku, tekstine žinute ar judriojo ryšio įrenginio ekrane iškylančiu langu kiekvieną kartą, kai tarptinklinio ryšio vartotojas atvyksta į kitą valstybę narę nei ta, kurioje yra jo paslaugų savojoje šalyje teikėjas, ir pirmą kartą pradeda naudotis tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslauga toje konkrečioje valstybėje narėje. Ji pateikiama nemokamai, kai tarptinklinio ryšio vartotojas pirmą kartą pradeda naudotis reguliuojama duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslauga, tinkamomis priemonėmis, kad ją būtų lengva gauti ir suprasti.
Vartotojas, kuris savo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui pranešė, kad automatinės informacijos apie tarifus nepageidauja, turi teisę bet kuriuo metu ir nemokamai reikalauti iš tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo teikti šią paslaugą vėl.
3. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas siunčia pranešimą, kai pasiektas taikytinas reguliuojamos duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugos visas sunaudojimo pagal sąžiningo naudojimo taisykles kiekis ar bet kuri naudojimo riba, taikoma pagal 6 straipsnį. Tame pranešime nurodomas papildomas mokestis, kuris bus taikomas visoms tarptinklinio ryšio vartotojo papildomai sunaudotoms reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms. Kiekvienas vartotojas turi teisę reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nebesiųstų tokių pranešimų, taip pat turi teisę bet kuriuo metu nemokamai pareikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas vėl teiktų šią paslaugą.
4. Kiekvienas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas visiems savo tarptinklinio ryšio vartotojams suteikia galimybę nemokamai naudotis paslauga, kurią teikiant jie laiku informuojami apie paslaugas, kuriomis jie pasinaudojo, šią informaciją išreiškiant kiekiu ar ta valiuta, kuria tarptinklinio ryšio vartotojui pateikiama sąskaita už reguliuojamas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas, ir kuria užtikrinama, kad negavus aiškaus vartotojo sutikimo susikaupusios išlaidos už reguliuojamas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas, teikiamas nustatytą naudojimosi laikotarpį, išskyrus MMS žinutes, apmokestinamas už vienetą, neviršys nustatytos finansinės ribos. Vartotojai gali pranešti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui, kad jie nepageidauja naudotis tokia paslauga.
Tuo tikslu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nustato vieną ar daugiau didžiausių leidžiamų nurodyto naudojimo laikotarpio finansinių ribų, su sąlyga, kad vartotojas turi būti iš anksto informuojamas apie atitinkamą kiekį. Viena iš tų ribų (numatytoji finansinė riba) turi siekti beveik 50 EUR per mėnesį, neįskaitant PVM, tačiau neviršyti šios mokėtinų mokesčių sumos.
Alternatyviai, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali nustatyti kiekiu išreiškiamas ribas, su sąlyga, kad vartotojui iš anksto pranešama apie atitinkamas finansines ribas. Viena iš tų ribų (numatytoji kiekybinė riba) turi turėti atitinkamą ne didesnę kaip 50 EUR per mėnesį mokėtinų mokesčių finansinę ribą, neįskaitant PVM.
Be to, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas gali pasiūlyti savo tarptinklinio ryšio vartotojams kitas ribas su įvairiomis, t. y. didesnėmis ar mažesnėmis, didžiausiomis leidžiamomis finansinėmis ribomis per mėnesį.
Antroje ir trečioje pastraipose nurodytos ribos taikomos visiems vartotojams, kurie nepasirinko kitos ribos.
Kiekvienas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas taip pat užtikrina, kad duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms pasiekus 80 % sutartos finansinės arba kiekybinės ribos tiesiogiai į tarptinklinio ryšio vartotojo judriojo ryšio įrenginį, pavyzdžiui, SMS žinute, elektroniniu laišku, tekstine žinute ar kompiuterio ekrane iškylančiu langu, būtų išsiųstas atitinkamas pranešimas. Kiekvienas vartotojas turi teisę reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nebesiųstų tokių pranešimų, taip pat turi teisę bet kuriuo metu nemokamai pareikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas vėl teiktų šią paslaugą.
Viršijus finansinę ar kiekybinę ribą, į tarptinklinio ryšio vartotojo judriojo ryšio įrenginį siunčiamas pranešimas. Jei tarptinklinio ryšio vartotojas, kuriam taikoma numatytoji finansinė riba arba numatytoji kiekybinė riba, kaip nurodyta penktoje pastraipoje, per mėnesinės sąskaitos laikotarpį išnaudoja daugiau kaip 100 EUR be PVM, į to tarptinklinio ryšio vartotojo judriojo ryšio įrenginį siunčiamas papildomas pranešimas. Tuose pranešimuose nurodoma, kokių veiksmų vartotojas turi imtis, jei nori, kad šios paslaugos būtų teikiamos toliau, taip pat nurodoma kiekvieno papildomo vieneto, kuris bus panaudotas, kaina. Jei vartotojas neatsako taip, kaip nurodyta gautame pranešime, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas nedelsdamas nustoja tarptinklinio ryšio vartotojui teikti reguliuojamas duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas ir skaičiuoti už jas mokestį, nebent ir kol tarptinklinio ryšio vartotojas pareikalauja, kad tokios paslaugos būtų toliau teikiamos arba vėl pradėtos teikti.
Jei tarptinklinio ryšio vartotojas nori atsisakyti finansinės ar kiekybinės ribos paslaugos arba prašo ją atstatyti, pakeitimas įvykdomas nemokamai be jokių sąlygų ar apribojimų, susijusių su kitais abonentinės sutarties aspektais, per vieną darbo dieną po to, kai gaunamas prašymas.
5. 2 ir 4 dalys netaikomos įrenginių tarpusavio sąveikos prietaisams, kurie keičiasi duomenimis judriuoju ryšiu.
6. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai imasi visų pagrįstai priemonių savo vartotojams apsaugoti, kad jiems netektų mokėti už nepageidautą tarptinklinio ryšio įsijungimą, jiems esant savo valstybėje narėje. Tai apima informacijos teikimą vartotojams, kaip veiksmingai išvengti nepageidauto tarptinklinio ryšio įsijungimo pasienio regionuose.
7. Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai imasi visų pagrįstų priemonių, kad apsaugotų savo klientus nuo papildomų mokesčių už duomenų perdavimo paslaugas dėl nepageidauto prisijungimo prie neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų, pavyzdžiui, suteikia tarptinklinio ryšio vartotojams galimybę atsisakyti prisijungimo prie neantžeminių tinklų. Kai siūlomas toks atsisakymo mechanizmas, vartotojas turi teisę bet kuriuo metu lengvai ir nemokamai atsisakyti naudotis neantžeminiais tinklais ir prašyti atkurti prisijungimą prie tokių tinklų.
8. Šis straipsnis, išskyrus 2 dalies antrą pastraipą ir 3 bei 6 dalis, laikantis šios dalies antros ir trečios pastraipų, taikomas ir tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugoms, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojai naudojasi prisijungdami prie nacionalinių ar tarptautinių neantžeminių viešųjų judriojo ryšio tinklų ir kurias teikia tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo teikiamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms, kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojai naudojasi keliaudami už Sąjungos ribų.
Kalbant apie 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą paslaugą, 4 dalyje numatyti reikalavimai netaikomi, jei už Sąjungos ribų lankomos šalies tinklo operatorius neleidžia tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui realiuoju laiku stebėti vartotojų naudojimosi paslaugomis apimčių.
Tokiu atveju vartotojui atvykus į tokią šalį jam nedelsiant ir nemokamai SMS žinute pranešama, kad informacija apie paslaugas, kuriomis jis pasinaudojo, ir garantija, kad nebus viršyta nustatyta finansinė riba, neteikiamos.
15 straipsnis
Susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių skaidrumas
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai užtikrina, kad jų tarptinklinio ryšio vartotojai būtų tinkamai informuojami apie susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis lankomoje valstybėje narėje priemones.
Tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas automatiškai siunčiama žinute informuoja tarptinklinio ryšio vartotoją, kad pastarasis gali nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis bendruoju Europos skubios pagalbos telefono numeriu 112. Ta žinute tarptinklinio ryšio vartotojui taip pat turi būti siunčiama nuoroda į nemokamą specialų tinklalapį, kuris turi būti prieinamas neįgaliesiems, ir kuriame pateikiama informacija apie alternatyvias susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemones, kuriomis galima naudotis lankomoje valstybėje narėje. Informacija į tarptinklinio ryšio vartotojo judriojo ryšio įrenginį pateikiama SMS žinute arba prireikus tinkamomis priemonėmis, pritaikytomis tam, kad ją būtų lengva gauti ir suprasti, kiekvieną kartą, kai tarptinklinio ryšio vartotojas atvyksta į kitą valstybę narę nei ta, kurioje yra tarptinklinio ryšio vartotojo paslaugų savojoje šalyje teikėjas. Informacija turi būti pateikiama nemokamai.
Valstybėse narėse, kuriose įdiegtos viešojo perspėjimo mobiliosios programėlės, jei lankoma valstybė narė yra užregistravusi nuorodą į tą programėlę pagal 16 straipsnio pirmos pastraipos b punktą sukurtoje duomenų bazėje, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytoje žinutėje pateikia informaciją, nurodančią, kad vieši perspėjimai gali būti gaunami per viešojo perspėjimo mobiliąją programėlę. Nuoroda į viešojo perspėjimo mobiliąją programėlę ir jos parsisiuntimo instrukcijos pateikiamos šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytame specialiame tinklalapyje.
16 straipsnis
Pridėtinės vertės paslaugų numerių serijų ir susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių duomenų bazės
Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. BEREC sukuria, o vėliau prižiūri:
a) |
bendrą Sąjungos pridėtinės vertės paslaugų kiekvienoje valstybėje narėje numerių serijų duomenų bazę, kuri būtų prieinama operatoriams, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir, kai taikytina, kitoms kompetentingoms institucijoms, ir |
b) |
bendrą Sąjungos susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemonių, kurios yra numatytos kiekvienoje valstybėje narėje ir kuriomis tarptinklinio ryšio vartotojams naudotis yra techniškai įmanoma, duomenų bazę, kuri būtų prieinama operatoriams, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir, kai taikytina, kitoms kompetentingoms institucijoms. |
Kad būtų sukurtos ir prižiūrimos pirmoje pastraipoje nurodytos duomenų bazės, nacionalinės reguliavimo institucijos arba kitos kompetentingos institucijos nepagrįstai nedelsdamos elektroninėmis priemonėmis pateikia BEREC būtiną informaciją ir aktualius atnaujinimus.
Nedarant poveikio 13 straipsniui, pirmoje pastraipoje nurodytomis duomenų bazėmis nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir kitoms kompetentingoms institucijoms suteikiama galimybė savanoriškai pateikti papildomą informaciją.
17 straipsnis
Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas
1. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos stebi ir prižiūri, kaip šio reglamento laikomasi jų teritorijoje.
Nacionalinės reguliavimo institucijos griežtai stebi ir prižiūri, kaip tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai naudojasi 5 ir 6 straipsniais.
Kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos stebi ir prižiūri, kaip operatoriai laikosi šiame reglamente nustatytų pareigų, susijusių su naudojimusi įgaliojimais, kurie joms suteikti pagal nacionalinę teisę, kuria Direktyva (ES) 2018/1972 perkeliama į nacionalinę teisę.
2. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos ir BEREC viešai skelbia su šio reglamento, visų pirma 4, 5, 6 ir 8–11 straipsnių, taikymu susijusią naujausią informaciją taip, kad suinteresuotosios šalys ją galėtų lengvai gauti.
3. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos pagal savo atitinkamą kompetenciją, besirengdamos 21 straipsnyje numatytai peržiūrai, stebi tarptinklinio ryšio vartotojams teikiamų skambučių ir duomenų perdavimo paslaugų, įskaitant SMS ir MMS, didmeninių ir mažmeninių kainų pokyčius, taip pat ir atokiausiuose regionuose, nurodytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje. Be to, nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos skiria dėmesio ypatingai padėčiai, kai nepageidaujamai įsijungia tarptinklinis ryšys pasienio regionuose kaimyninėse valstybėse narėse ir stebi, ar srauto nukreipimo technologijos nėra naudojamos vartotojų nenaudai.
Nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos stebi su nepageidaujamo tarptinklinio ryšio įsijungimu susijusią padėtį ir renka apie tai informaciją bei imasi atitinkamų priemonių.
4. Nacionalinės reguliavimo institucijos ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos turi įgaliojimus nurodyti įmonėms, kurioms taikomos pareigos pagal šį reglamentą, pateikti visą su šio reglamento įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu susijusią informaciją. Tos įmonės, paprašius, pateikia tokią informaciją nedelsdamos ir tokiais terminais bei taip išsamiai, kaip nurodo nacionalinė reguliavimo institucija ir, kai taikytina, kitos kompetentingos institucijos.
5. Kai nacionalinė reguliavimo institucija ar kitos kompetentingos institucijos mano, kad informacija turi būti laikoma konfidencialia vadovaujantis Sąjungos ir nacionalinėmis taisyklėmis dėl verslo konfidencialumo, Komisija, BEREC ir bet kuri kita atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija ar kita kompetentinga institucija užtikrina tokį konfidencialumą. Užtikrinant verslo konfidencialumą neturi būti trukdoma nacionalinei reguliavimo institucijai ar kitoms kompetentingoms institucijoms, Komisijai, BEREC ir visoms atitinkamoms reguliavimo institucijoms ar kitoms kompetentingoms institucijoms laiku dalytis informacija šio reglamento peržiūros, stebėsenos ir taikymo priežiūros tikslais.
6. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti suteikti įgaliojimai imtis priemonių savo iniciatyva, kad užtikrintų šio reglamento laikymąsi. Siekdamos užtikrinti tinkamą prieigą ir sujungimą, nacionalinės reguliavimo institucijos arba kitos kompetentingos institucijos Direktyvos (ES) 2018/1972 61 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytais atvejais, prireikus, naudojasi tos direktyvos 61 straipsnyje nustatytais įgaliojimais, kad garantuotų visuotinį galutinių paslaugų gavėjų ryšį ir tarptinklinio ryšio paslaugų sąveiką, jeigu, pavyzdžiui, vartotojai negali tarptinkliniu ryšiu siųsti reguliuojamų SMS žinučių kitoje valstybėje narėje esančio antžeminio viešojo judriojo ryšio duomenų perdavimo tinklo vartotojams arba iš jų gauti tokių žinučių, nes nėra didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo dėl tokių žinučių siuntimo.
7. Kai nacionalinė reguliavimo institucija ar, kai taikytina, kai naudojamasi įgaliojimais, joms suteiktais pagal nacionalinę teisę, kuria Direktyva (ES) 2018/1972 perkeliama į nacionalinę teisę, kitos kompetentingos institucijos nustato, kad buvo neįvykdytos šiame reglamente nustatytos pareigos, ji turi įgaliojimus reikalauti nedelsiant nutraukti tokį pažeidimą.
18 straipsnis
Ginčų sprendimas
1. Iškilus elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas valstybėje narėje teikiančių įmonių ginčui dėl šiame reglamente nustatytų pareigų, taikomos Direktyvos (ES) 2018/1972 26 ir 27 straipsniuose nustatytos ginčų sprendimo procedūros.
Lankomos šalies tinklo operatorių ir kitų operatorių ginčai dėl kainų, taikomų produktams, kurie būtini reguliuojamoms didmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, gali būti perduoti nagrinėti kompetentingai nacionalinei reguliavimo institucijai ar institucijoms pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 26 ir 27 straipsnius. Kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija ar institucijos praneša apie bet kokį tarpvalstybinį ginčą BEREC, kad ginčas būtų išspręstas pagrįstai. Jei buvo konsultuotasi su BEREC, kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija ar institucijos laukia BEREC nuomonės prieš imdamosi veiksmų siekiant išspręsti ginčą.
2. Esant neišspręstam ginčui dėl į šį reglamentą įtrauktų klausimų su vartotojais ar galutiniais naudotojais, valstybės narės užtikrina, kad būtų numatytos Direktyvos (ES) 2018/1972 25 straipsnyje nustatytos neteisminio ginčų sprendimo procedūros.
19 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.
20 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Ryšių komitetas, įsteigtas pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 118 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
21 straipsnis
Peržiūra
1. Pasikonsultavusi su BEREC, Komisija pateikia dvi ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai, po kurių, prireikus, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas.
Pirma tokia ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d., o antra – ne vėliau kaip 2029 m. birželio 30 d.
Ataskaitose, inter alia, vertinama:
a) |
naujos kartos judriojo ryšio tinklų ir technologijų diegimo ir įgyvendinimo poveikis tarptinklinio ryšio rinkai; |
b) |
tarptinklinio ryšio vartotojams teikiamų paslaugų kokybės pareigų veiksmingumas, paslaugų prieinamumas ir kokybė, įskaitant paslaugas, kurios yra reguliuojamų mažmeninių balso, SMS žinučių ir tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų alternatyva, visų pirma atsižvelgiant į technologijų vystymąsi ir galimybę naudotis įvairiomis skirtingų kartų tinklo technologijomis; |
c) |
konkurencijos tiek mažmeninėse, tiek didmeninėse tarptinklinio ryšio rinkose laipsnis, ypač operatorių mokami faktiniai didmeniniai tarifai ir mažų, nepriklausomų arba neseniai įsisteigusių operatorių ir virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatorių konkurencinė padėtis, įskaitant didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų ir duomenų srautų, kuriais prekiaujama prekybos platformose ir naudojant panašius instrumentus, poveikį konkurencijai ir operatorių tarpusavio ryšio laipsnį; |
d) |
įrenginių tarpusavio sąveikos tarptinklinio ryšio, įskaitant tarptinklinį ryšį daiktų interneto įrenginiuose, raida; |
e) |
tai, kiek 3 straipsnyje numatytų priemonių ir, visų pirma, remiantis nacionalinių reguliavimo institucijų pateikta informacija, 3 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinio leidimo procedūros įgyvendinimas padėjo formuotis konkurencijai reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkoje; |
f) |
esamų mažmeninių tarifų planų raida; |
g) |
duomenų vartojimo modelių pokyčiai tiek savo šalyje teikiamų, tiek tarptinklinio ryšio paslaugų srityse, įskaitant Europos galutinių naudotojų keliavimo įpročių pokyčius dėl tokių aplinkybių kaip pandemijos, pvz., COVID-19, arba gaivalinės nelaimės; |
h) |
savojo tinklo operatorių galimybės toliau taikyti savo šalyse taikomus kainodaros modelius ir kiek nacionalinės reguliavimo institucijos, vadovaudamosi 6 straipsniu, leidžia taikyti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas; |
i) |
lankomos šalies tinklo operatorių galimybės padengti faktiškai patirtas reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas, atsižvelgiant į naujausią informaciją apie tinklų diegimą, taip pat į tinklų techninių pajėgumų, kainodaros modelių ir apribojimų pokyčius, pavyzdžiui, galimybę įtraukti sąnaudų skaičiavimo modelį, grindžiamą pajėgumu, o ne vartojimu; |
j) |
operatorių taikomų sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo poveikis, įskaitant poveikį galutinių naudotojų vartojimui, laikantis pagal 7 straipsnį priimtų įgyvendinimo aktų, be kita ko, nustatant bet kokius neatitikimus taikant ir įgyvendinant tokias sąžiningo naudojimo taisykles; taip pat tokių visuotinai taikomų taisyklių veiksmingumas ir proporcingumas; |
k) |
kokiu mastu tarptinklinio ryšio vartotojai ir operatoriai susiduria su problemomis, susijusiomis su pridėtinės vertės paslaugomis ir pridėtinės vertės paslaugų numerių serijų duomenų bazės, sukurtos pagal 16 straipsnio pirmos pastraipos a punktą, įgyvendinimu; |
l) |
šiame reglamente nustatytų priemonių taikymas ir skundai dėl skubios pagalbos ryšio naudojantis tarptinkliniu ryšiu; |
m) |
skundai, susiję su nepageidaujamu tarptinklinio ryšio įsijungimu. |
2. Kad būtų galima vertinti konkurencijos pokyčius tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu rinkose, BEREC iš nacionalinių reguliavimo institucijų reguliariai renka duomenis apie reguliuojamų tarptinkliniu ryšiu teikiamų balso, SMS žinučių ir duomenų perdavimo paslaugų mažmeninių ir didmeninių kainų, įskaitant atitinkamai subalansuotam ir nesubalansuotam tarptinkliniam srautui taikomas didmenines kainas, pokyčius, naujos kartos judriojo ryšio tinklų ir technologijų diegimo ir įgyvendinimo poveikį tarptinklinio ryšio rinkai, naudojimąsi prekybos platformomis ir panašiomis priemonėmis, įrenginių tarpusavio sąveikos tarptinklinio ryšio ir daiktų interneto įrenginių plėtrą ir apie tai, kokiu mastu didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimai apima paslaugos kokybę ir suteikia galimybę naudotis įvairiomis skirtingų kartų tinklo technologijomis. Kai taikytina, nacionalinės reguliavimo institucijos gali teikti tokius duomenis koordinuodamos veiksmus su kitomis kompetentingomis institucijomis.
BEREC taip pat reguliariai renka duomenis iš nacionalinių reguliavimo institucijų apie tai, kaip operatoriai taiko sąžiningo naudojimo taisykles, apie tik savojoje šalyje taikomų tarifų pokyčius, tvarumo mechanizmų taikymą, skundus dėl tarptinklinio ryšio ir kaip laikomasi paslaugų kokybės įsipareigojimų. Nacionalinės reguliavimo institucijos, kai tinkama, koordinuoja veiksmus su kitomis kompetentingomis institucijomis ir renka iš jų tokius duomenis. BEREC reguliariai renka ir teikia papildomą informaciją apie skaidrumą, priemonių dėl skubios pagalbos ryšio taikymą, pridėtinės vertės paslaugas ir apie tarptinklinį ryšį per neantžeminius viešuosius judriojo ryšio tinklus.
BEREC taip pat renka duomenis apie didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, pagal kuriuos netaikomos 9, 10 arba 11 straipsnyje numatytos didžiausios didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos, ir apie didmeniniu lygmeniu įgyvendinamas sutartines priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga kitais tikslais nei reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams, kai šie periodiškai keliauja Sąjungos teritorijoje.
Apie pagal šią dalį BEREC surinktus duomenis Komisijai pranešama bent kartą per metus. Komisija juos skelbia viešai.
Ne vėliau kaip 2027 m. birželio 30 d. Komisija, remdamasi pagal šią dalį BEREC surinktais duomenimis, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę ataskaitą, po kurios, prireikus, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas.
Remdamasi pagal šią dalį surinktais duomenimis, BEREC reguliariai praneša apie savo šalyje teikiamų ir tarptinklinio ryšio paslaugų kainų bei vartojimo modelių raidą valstybėse narėse, faktinių tarptinklinio ryšio didmeninių kainų už nesubalansuotą srautą tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų raidą, taip pat apie ryšį tarp mažmeninių kainų, didmeninių kainų ir didmeninių kainų už tarptinklinio ryšio paslaugas. BEREC įvertina, kaip glaudžiai tie elementai yra susiję tarpusavyje.
22 straipsnis
Pranešimo reikalavimai
Valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines reguliavimo institucijas ir, kai taikytina, kitas kompetentingas institucijas, atsakingas už šiame reglamente nustatytų užduočių atlikimą.
23 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
24 straipsnis
Įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga
Šis reglamentas įsigalioja 2022 m. liepos 1 d.
Tačiau tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pareigos teikti informaciją apie pridėtinės vertės paslaugų numerių serijas, kaip nurodyta 13 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, ir informaciją apie alternatyvias susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis priemones, kaip nurodyta 15 straipsnio antroje pastraipoje, kiek tai susiję su informacija, esančia 16 straipsnyje nurodytose duomenų bazėse, taikomos nuo 2023 m. birželio 1 d.
Šis reglamentas nustoja galioti 2032 m. birželio 30 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2022 m. balandžio 6 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkė
R. METSOLA
Tarybos vardu
Pirmininkas
C. BEAUNE
(1) OL C 374, 2021 9 16, p. 28.
(2) 2022 m. kovo 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. balandžio 4 d. Tarybos sprendimas.
(3) 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (OL L 172, 2012 6 30, p. 10).
(4) Žr. I priedą.
(5) 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2120, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (OL L 310, 2015 11 26, p. 1).
(6) 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/920, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 531/2012, kiek tai susiję su taisyklėmis, taikomomis didmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms (OL L 147, 2017 6 9, p. 1).
(7) 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7).
(8) 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21).
(9) 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).
(10) 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 51).
(11) 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (OL L 201, 2002 7 31, p. 37).
(12) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972 kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (OL L 321, 2018 12 17, p. 36).
(13) 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).
(14) 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).
(15) 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286, kuriuo nustatomos išsamios sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo, papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarumo vertinimo metodikos taikymo ir prašymo, kurį to vertinimo tikslu turi pateikti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas, teikimo taisyklės (OL L 344, 2016 12 17, p. 46).
(16) 2020 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/654, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972 papildoma nustatomu bendru didžiausiu Sąjungos masto judriojo ryšio balso skambučių užbaigimo paslaugų tarifu ir bendru didžiausiu Sąjungos masto fiksuotojo ryšio balso skambučių užbaigimo paslaugų tarifu (OL L 137, 2021 4 22, p. 1).
(17) 2010 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas 2010/166/ES dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje (OL L 72, 2010 3 20, p. 38).
(18) 2008 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimas 2008/294/EB dėl suderintų spektro naudojimo judriojo ryšio paslaugoms orlaiviuose (JRO paslaugos) teikti Bendrijoje sąlygų (OL L 98, 2008 4 10, p. 19).
(19) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1971, kuriuo įsteigiama Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (BEREC) ir BEREC paramos agentūra (BEREC biuras), iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/2120 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1211/2009 (OL L 321, 2018 12 17, p. 1).
(20) 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).
(21) 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).
I PRIEDAS
Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesnių pakeitimų sąrašas
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 531/2012 |
|
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2120 |
Tik 7 straipsnis |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/920 |
|
II PRIEDAS
Atitikties lentelė
Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 |
Šis reglamentas |
1 straipsnio 1 dalis |
1 straipsnio 1 dalis |
1 straipsnio 2 dalis |
– |
1 straipsnio 3 dalis |
1 straipsnio 2 dalis |
1 straipsnio 4 dalis |
– |
1 straipsnio 5 dalis |
1 straipsnio 3 dalis |
1 straipsnio 6 dalis |
1 straipsnio 4 dalis |
1 straipsnio 7 dalis |
– |
2 straipsnio 1 dalis |
2 straipsnio 1 dalis |
2 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |
2 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |
2 straipsnio 2 dalies c punktas |
– |
2 straipsnio 2 dalies d punktas |
2 straipsnio 2 dalies c punktas |
2 straipsnio 2 dalies e punktas |
2 straipsnio 2 dalies d punktas |
2 straipsnio 2 dalies f punktas |
2 straipsnio 2 dalies e punktas |
2 straipsnio 2 dalies g punktas |
2 straipsnio 2 dalies f punktas |
2 straipsnio 2 dalies h punktas |
2 straipsnio 2 dalies g punktas |
2 straipsnio 2 dalies j punktas |
2 straipsnio 2 dalies h punktas |
2 straipsnio 2 dalies k punktas |
2 straipsnio 2 dalies i punktas |
2 straipsnio 2 dalies m punktas |
2 straipsnio 2 dalies j punktas |
2 straipsnio 2 dalies o punktas |
2 straipsnio 2 dalies k punktas |
2 straipsnio 2 dalies p punktas |
2 straipsnio 2 dalies l punktas |
2 straipsnio 2 dalies q punktas |
2 straipsnio 2 dalies m punktas |
2 straipsnio 2 dalies r punktas |
2 straipsnio 2 dalies n punktas |
2 straipsnio 2 dalies s punktas |
– |
3 straipsnio 1–8 dalys |
3 straipsnio 1–8 dalys |
3 straipsnio 9 dalis |
– |
4 straipsnis |
– |
5 straipsnis |
– |
6 straipsnis |
20 straipsnis |
6a straipsnis |
4 straipsnio 1 dalis |
– |
4 straipsnio 2 dalis |
– |
4 straipsnio 3 dalis |
6b straipsnis |
5 straipsnis |
6c straipsnis |
6 straipsnis |
6d straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
6d straipsnio 4 dalis |
7 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
6d straipsnio 5 dalis |
7 straipsnio 4 dalis |
– |
7 straipsnio 5 dalis |
6e straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
8 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
6e straipsnio 1 dalies a punktas |
8 straipsnio 1 dalies a punktas |
6e straipsnio 1 dalies b punktas |
– |
6e straipsnio 1 dalies c punktas |
8 straipsnio 1 dalies b punktas |
6e straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
8 straipsnio 1 dalies antra ir trečia pastraipos |
6e straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
8 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa |
6e straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa |
8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
6e straipsnio 2 dalis |
– |
6e straipsnio 3 dalis |
8 straipsnio 2 dalis |
6e straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
8 straipsnio 3 dalies įžanginė formuluotė |
6e straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a ir b punktai |
8 straipsnio 3 dalies a ir b punktai |
– |
8 straipsnio 3 dalies c punktas |
– |
8 straipsnio 4 dalis |
6e straipsnio 4 dalies antra pastraipa |
8 straipsnio 5 dalis |
– |
8 straipsnio 6 dalis |
6f straipsnis |
– |
7 straipsnis |
9 straipsnis |
9 straipsnis |
10 straipsnis |
11 straipsnis |
– |
12 straipsnis |
11 straipsnis |
– |
12 straipsnis |
14 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos |
13 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos |
– |
13 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
14 straipsnio 1 dalies trečia ir ketvirta pastraipos |
13 straipsnio 1 dalies ketvirta ir penkta pastraipos |
14 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
15 straipsnio 2 dalis |
14 straipsnio 1 dalies penkta ir šešta pastraipos |
13 straipsnio 1 dalies šešta ir septinta pastraipos |
14 straipsnio 2 dalis |
13 straipsnio 2 dalis |
14 straipsnio 2a dalis |
13 straipsnio 3 dalis |
14 straipsnio 3 dalis |
13 straipsnio 4 dalis |
– |
13 straipsnio 6 dalis |
14 straipsnio 4 dalis |
13 straipsnio 5 dalis |
15 straipsnio 1 ir 2 dalys |
14 straipsnio 1 ir 2 dalys |
15 straipsnio 2a dalis |
14 straipsnio 3 dalis |
15 straipsnio 3 dalis |
14 straipsnio 4 dalis |
15 straipsnio 4 dalis |
14 straipsnio 5 dalis |
15 straipsnio 5 dalis |
14 straipsnio 6 dalis |
– |
14 straipsnio 7 dalis |
15 straipsnio 6 dalis |
14 straipsnio 8 dalis |
– |
15 straipsnis |
– |
16 straipsnis |
16 straipsnio 1–4 dalys |
17 straipsnio 1–4 dalys |
16 straipsnio 4a dalis |
17 straipsnio 5 dalis |
16 straipsnio 5 dalis |
17 straipsnio 6 dalis |
16 straipsnio 6 dalis |
17 straipsnio 7 dalis |
17 straipsnis |
18 straipsnis |
18 straipsnis |
19 straipsnis |
19 straipsnio 1 dalis |
– |
19 straipsnio 2 dalis |
– |
19 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
21 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos |
– |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas |
19 straipsnio 3 dalies antros pastraipos a ir b punktai |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b ir c punktai |
– |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas |
19 straipsnio 3 dalies c punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos e punktas |
19 straipsnio 3 dalies d punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos f punktas |
19 straipsnio 3 dalies e punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos g punktas |
19 straipsnio 3 dalies f punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos h punktas |
19 straipsnio 3 dalies g punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos i punktas |
19 straipsnio 3 dalies h punktas |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos j punktas |
– |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos k punktas |
– |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos l punktas |
– |
21 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos m punktas |
19 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
21 straipsnio 2 dalies pirma ir trečia pastraipos |
19 straipsnio 4 dalies antra pastraipa |
21 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa |
– |
21 straipsnio 2 dalies penkta pastraipa |
19 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa |
21 straipsnio 2 dalies šešta pastraipa |
19 straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa |
21 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
20 straipsnis |
22 straipsnis |
21 straipsnis |
23 straipsnis |
22 straipsnis |
24 straipsnis |
- |
|
I priedas |
I priedas |
II priedas |
II priedas |