EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R2033
Regulation (EU) 2019/2033 of the European Parliament and of the Council of 27 November 2019 on the prudential requirements of investment firms and amending Regulations (EU) No 1093/2010, (EU) No 575/2013, (EU) No 600/2014 and (EU) No 806/2014 (Text with EEA relevance)
Euroopan Parlamentin ja Neuvoston Asetus (EU) 2019/2033, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
Euroopan Parlamentin ja Neuvoston Asetus (EU) 2019/2033, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
PE/80/2019/REV/1
EUVL L 314, 05/12/2019, p. 1–63
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 09/01/2024
5.12.2019 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 314/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/2033,
annettu 27 päivänä marraskuuta 2019,
sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Vankat vakavaraisuusvaatimukset ovat olennainen osa sääntelyllisiä edellytyksiä, joiden nojalla rahoituslaitokset voivat tarjota palveluja unionissa. Sijoituspalveluyrityksiin, kuten myös luottolaitoksiin, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 575/2013 (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/36/EU (5) niiden vakavaraisuuskohtelun ja -valvonnan osalta, kun taas niiden toimilupa- ja muista organisaatiota ja toimintaa koskevista vaatimuksista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU (6). |
(2) |
Nykyiset asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaiset vakavaraisuusjärjestelmät perustuvat suurelta osin Baselin pankkivalvontakomitean suuria pankkiryhmiä varten laatimiin peräkkäin julkaistuihin kansainvälisiin sääntelystandardeihin, ja niillä puututaan vain osittain useiden sijoituspalveluyritysten erilaisiin toimintoihin liittyviin erityisriskeihin. Kyseisille sijoituspalveluyrityksille ominaisiin erityisiin heikkouksiin ja riskeihin olisi sen vuoksi puututtava asianmukaisilla ja oikeasuhteisilla unionin tason vakavaraisuusjärjestelyillä. |
(3) |
Riskit, joita sijoituspalveluyrityksille aiheutuu ja joita ne aiheuttavat asiakkailleen ja laajemmille markkinoille, joilla ne toimivat, riippuvat sijoituspalveluyritysten toiminnan luonteesta ja laajuudesta ja myös siitä, toimivatko ne asiakkaidensa asiamiehinä olematta itse liiketoimien osapuolia vai toimivatko ne kauppojen päämiehinä. |
(4) |
Vankoilla vakavaraisuusvaatimuksilla olisi varmistettava, että sijoituspalveluyrityksiä johdetaan hallitusti ja niiden asiakkaiden etujen mukaisesti. Vaatimuksissa olisi otettava huomioon sijoituspalveluyritysten ja niiden asiakkaiden mahdollisuudet ottaa liiallisia riskejä ja sijoituspalveluyritysten ottamien ja niiden aiheuttamien riskien eri asteet. Vakavaraisuusvaatimuksilla olisi myös pyrittävä siihen, ettei sijoituspalveluyrityksille aiheudu kohtuutonta hallinnollista rasitusta. |
(5) |
Monet asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU kehykseen perustuvat vakavaraisuusvaatimukset on suunniteltu käsittelemään luottolaitoksiin kohdistuvia yleisiä riskejä. Sen vuoksi nykyiset vaatimukset on suurelta osin mitoitettu siten, että niillä säilytetään luottolaitosten luotonantokapasiteetti taloussuhdanteista riippumatta ja suojataan tallettajia ja veronmaksajia luottolaitosten mahdolliselta kaatumiselta. Niitä ei ole suunniteltu käsittelemään sijoituspalveluyritysten kaikkia erilaisia riskiprofiileja. Sijoituspalveluyrityksillä ei ole suuria vähittäis- ja yrityslainasalkkuja, eivätkä ne ota vastaan talletuksia. Todennäköisyys, että niiden kaatumisella voi olla haitallinen vaikutus yleiseen rahoitusvakauteen, on pienempi kuin luottolaitosten tapauksessa. Useimpien sijoituspalveluyritysten kohtaamat ja aiheuttamat riskit poikkeavat näin ollen olennaisesti luottolaitosten kohtaamista ja aiheuttamista riskeistä, ja tällainen ero olisi otettava unionin vakavaraisuuskehyksessä selkeästi huomioon. |
(6) |
Sijoituspalveluyrityksiin sovellettavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaiset vakavaraisuusvaatimukset perustuvat luottolaitoksia koskeviin vaatimuksiin. Näistä vaatimuksista on useita poikkeuksia, joita sovelletaan sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin, joiden toimilupa rajoittuu tiettyihin sijoituspalveluihin, joita ei käsitellä nykyisessä vakavaraisuuskehyksessä. Kyseisillä poikkeuksilla tunnustetaan, että kyseiset sijoituspalveluyritykset eivät kohtaa samanluonteisia riskejä kuin luottolaitokset. Sijoituspalveluyrityksiin, jotka harjoittavat nykyisen vakavaraisuuskehyksen soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, johon liittyy rajallista kaupankäyntiä rahoitusvälineillä, sovelletaan kehyksessä vastaavia pääomavaatimuksia kuin luottolaitoksiin, mutta ne voivat saada muita vapautuksia esimerkiksi maksuvalmiutta, suuria asiakasriskejä ja vivutusta koskevista vaatimuksista. Sijoituspalveluyrityksiin, joiden toimiluvalle ei ole asetettu kyseisiä rajoituksia, sovelletaan samaa vakavaraisuuskehystä kuin luottolaitoksiinkin. |
(7) |
Kaupankäynti rahoitusvälineillä on toimintaa, jota voivat harjoittaa sekä luottolaitokset että sijoituspalveluyritykset, jotka ovat saaneet luvan käydä kauppaa omaan lukuunsa, riippumatta siitä, onko toiminnan tarkoituksena hallita riskejä, suojautua riskeiltä tai hallita likviditeettiä taikka ottaa arvon kehityssuuntaan perustuvia positioita rahoitusvälineissä. Tällaista kaupankäyntiä säännellään jo asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaisella vakavaraisuuskehyksellä. Jotta vältetään epätasapuoliset toimintaedellytykset, jotka saattavat johtaa siihen, että luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset käyttävät tällä alalla hyväkseen itselleen suotuisinta sääntelyä, sijoituspalveluyrityksiin olisi edelleen sovellettava myös kyseisistä säännöistä johtuvia omien varojen vaatimuksia, joilla tämä riski katetaan. Säännöissä käsitellään myös sijoituspalveluyritysten vastuita, jotka liittyvät niiden vastapuoliin tietyissä liiketoimissa, sekä vastaavia omien varojen vaatimuksia, ja niitä olisi edelleen sovellettava sijoituspalveluyrityksiin yksinkertaistetussa muodossa. Nykyisessä varavaraisuuskehyksessä annetaan myös suuria asiakasriskejä koskevat säännöt, joita tarvitaan sellaisissa tapauksissa, joissa sijoituspalveluyrityksen tiettyihin vastapuoliin liittyvät kaupankäyntivastuut ovat erityisen suuria, jolloin niistä aiheutuu yritykselle kohtuuttoman suuri vastapuolten maksukyvyttömyyteen liittyvä riskikeskittymä. Sen vuoksi kyseisten sääntöjen soveltamista sijoituspalveluyrityksiin olisi jatkettava yksinkertaistetussa muodossa. |
(8) |
Erot nykyisen vakavaraisuuskehyksen soveltamisessa eri jäsenvaltioissa uhkaavat sijoituspalveluyritysten tasapuolisia toimintaedellytyksiä unionissa. Erot johtuvat siitä, että kehyksen soveltaminen eri sijoituspalveluyrityksiin niiden tarjoamien palvelujen perusteella on yleisesti katsoen monimutkaista, kun osa kansallisista viranomaista mukauttaa tai virtaviivaistaa kehyksen soveltamista kansallisessa lainsäädännössä tai käytännössä. Koska nykyisessä vakavaraisuuskehyksessä ei käsitellä kaikkia tietyntyyppisiin sijoituspalveluyrityksiin kohdistuvia ja niiden aiheuttamia riskejä, eräissä jäsenvaltioissa on sovellettu suuria pääomavaatimuksen korotuksia tiettyihin sijoituspalveluyrityksiin. Olisi vahvistettava näitä riskejä koskevat yhdenmukaiset säännökset, jotta voidaan varmistaa sijoituspalveluyritysten yhdenmukainen vakavaraisuusvalvonta koko unionissa. |
(9) |
Näin ollen tarvitaan erityinen vakavaraisuusjärjestelmä, jota sovelletaan sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin, jotka eivät ole kooltaan eivätkä muihin rahoitusalan ja talouden toimijoihin liittyviltä sidossuhteiltaan järjestelmän kannalta merkittäviä. Järjestelmän kannalta merkittäviin sijoituspalveluyrityksiin olisi kuitenkin edelleen sovellettava nykyistä asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU muodostamaa vakavaraisuuskehystä. Tällaiset sijoituspalveluyritykset ovat sijoituspalveluyrityksiä, jotka kuuluvat nykyään asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU muodostaman kehyksen soveltamisalaan eivätkä ne saa erityisiä vapautuksia mistään kehyksen tärkeimmistä vaatimuksista. Suurimmilla ja kaikkein kiinteimmässä sidossuhteessa olevilla sijoituspalveluyrityksillä on samankaltaisia liiketoimintamalleja ja riskiprofiileja kuin merkittävillä luottolaitoksilla. Ne tarjoavat ”pankkipalvelujen kaltaisia” palveluja ja ottavat vastatakseen riskeistä merkittävässä laajuudessa. Lisäksi järjestelmän kannalta merkittävät sijoituspalveluyritykset ovat kooltaan, liiketoimintamalleiltaan ja riskiprofiileiltaan sellaisia, että ne uhkaavat rahoitusmarkkinoiden vakaata ja asianmukaista toimintaa suurten luottolaitosten tavoin. Sen vuoksi on asianmukaista, että kyseisiin sijoituspalveluyrityksiin sovelletaan edelleen asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU sääntöjä. |
(10) |
Vakavaraisuusjärjestelmässä, jota sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin, jotka eivät ole kooltaan eivätkä muihin rahoitusalan ja talouden toimijoihin olevilta sidossuhteiltaan järjestelmän kannalta merkittäviä, olisi käsiteltävä erityyppisten sijoituspalveluyritysten erityisiä liiketoimintakäytäntöjä. Varsinkin sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin, joilla on suurimmat mahdollisuudet aiheuttaa riskejä asiakkaille, markkinoille tai omalle asianmukaiselle toiminnalleen, olisi sovellettava selkeitä ja tehokkaita vakavaraisuusvaatimuksia, jotka on räätälöity näiden erityisriskien varalta. Vaatimukset olisi suhteutettava ottamalla huomioon sijoituspalveluyrityksen tyyppi, kyseisen tyyppisen sijoituspalveluyrityksen asiakkaiden edut ja niiden markkinoiden moitteettoman ja asianmukaisen toiminnan edistäminen, joilla kyseisen tyyppiset sijoituspalveluyritykset toimivat. Vaatimuksilla olisi vähennettävä havaittujen riskialojen riskejä ja autettava varmistamaan, että sijoituspalveluyrityksen joutuessa suuriin vaikeuksiin sen toiminta voidaan lopettaa hallitusti, jolloin rahoitusmarkkinoiden vakaudelle koituu mahdollisimman vähän häiriöitä. |
(11) |
Tässä asetuksessa säädetty järjestelmä ei saisi vaikuttaa markkinapaikoissa toimivien nimettyjen markkinatakaajien direktiivin 2014/65/EU mukaisiin velvoitteisiin esittää hintatarjouksia ja olla markkinoilla jatkuvasti läsnä. |
(12) |
Vakavaraisuusjärjestelmää, jota sovelletaan sijoituspalveluyrityksiin, jotka eivät ole kooltaan eivätkä muihin rahoitusalan ja talouden toimijoihin olevilta sidossuhteiltaan järjestelmän kannalta merkittäviä, olisi sovellettava yksilöllisesti kuhunkin sijoituspalveluyritykseen. Jotta pankkiryhmiin kuuluvia sijoituspalveluyrityksiä koskevien vakavaraisuusvaatimusten soveltamista kuitenkin helpotettaisiin unionissa ja vältettäisiin häiriöiden aiheutuminen tietyille liiketoimintamalleille, joiden riskit on jo katettu vakavaraisuussääntöjen soveltamisella, olisi sallittava, että sijoituspalveluyritykset soveltavat asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU vaatimuksia tarvittaessa ja toimivaltaisten viranomaisten suostumuksella siltä osin kuin tämän valinnan perustana ei ole itselle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö. Lisäksi koska pienten ja ilman sidossuhteita olevien sijoituspalveluyritysten aiheuttamat riskit ovat enimmäkseen rajallisia, olisi sallittava, että ne hyödyntävät poikkeusta sijoituspalveluyrityksiä koskevista erityisistä vakavaraisuusvaatimuksista, jos ne kuuluvat pankkiryhmään tai sijoituspalveluyritysryhmään, jonka päätoimipaikka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa ja joka on soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU tai tämän asetuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/2034 (7) mukaisen konsolidoidun valvonnan alainen kyseisessä jäsenvaltiossa, koska kyseisten vakavaraisuusvaatimusten olisi katettava riittävän hyvin kyseiset riskit tällaisissa tapauksissa. Jotta kohtelu vastaisi nykyistä asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaista sijoituspalveluyritysryhmien kohtelua, yksinomaan sijoituspalveluyrityksistä muodostuvien ryhmien tapauksessa tai jos asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaista konsolidointia ei sovelleta, olisi edellytettävä, että sijoituspalveluyritysryhmän emoyritys noudattaa tämän asetuksen vaatimuksia ryhmän konsolidoidun aseman perusteella. Vaihtoehtoisesti toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin sijaan, jos kyseisellä sijoituspalveluyritysryhmällä on yksinkertaisemmat rakenteet ja riskiprofiilit, että ryhmän emoyrityksillä on riittävästi pääomaa tukea tytäryrityksissä olevien omistusosuuksiensa kirjanpitoarvoa. Jos pienet ja ilman sidossuhteita olevat sijoituspalveluyritykset kuuluvat vakuutusyritysryhmään, niille olisi myös annettava mahdollisuus hyödyntää vapautusta julkistamiseen liittyvistä vaatimuksista. |
(13) |
Jotta sijoituspalveluyritykset voisivat käyttää edelleen nykyisiä omia varojaan sijoituspalveluyritysten erityisen vakavaraisuuskehyksen mukaisten omien varojen vaatimusten täyttämiseen, omien varojen määritelmä ja koostumus olisi sovitettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisiksi. Tämä merkitsee muun muassa sitä, että omista varoista olisi asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti vähennettävä kokonaan sellaiset tase-erät kuin laskennalliset verosaamiset ja omistusosuudet muiden finanssialan yhteisöjen pääomainstrumenteista. Olisi kuitenkin sallittava, etteivät sijoituspalveluyritykset vähennä muiden finanssialan yhteisöjen pääomainstrumenteista olevia omistusosuuksia, jos nämä omistusosuudet eivät ole merkittäviä ja niitä pidetään kaupankäyntitarkoituksessa kyseisiin instrumentteihin liittyvän markkinatakaustoiminnan tukemiseksi. Jotta omien varojen koostumus olisi asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukainen, omien varojen tyyppien vastaavat suhteet on otettu huomioon tämän asetuksen yhteydessä. Jotta varmistettaisiin, että vaatimukset ovat oikeassa suhteessa sijoituspalveluyrityksen toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden ja että ne ovat helposti sijoituspalveluyritysten saatavilla tässä asetuksessa, komission olisi tarkasteltava, kuinka asianmukaista on jatkaa omien varojen määritelmän ja koostumuksen sovittamista asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaiseksi. |
(14) |
Jotta varmistettaisiin, että sijoituspalveluyritykset toimivat aina sen perusteella, miten paljon omia varoja niiden toimilupaan on vaadittu, kaikkien sijoituspalveluyritysten olisi jatkuvasti täytettävä pysyvä vähimmäispääomavaatimus, joka on yhtä suuri kuin direktiivin (EU) 2019/2034 mukaisesti vahvistettu perustamispääoma, joka vaaditaan toimiluvan saamiseen asiaankuuluvien sijoituspalvelujen suorittamista varten. |
(15) |
Jotta omien varojen vähimmäisvaatimuksen soveltaminen olisi yksinkertaista pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille, niillä olisi oltava omia varoja määrä, jotka vastaavat niiden pysyvää vähimmäispääomavaatimusta tai yhtä neljäsosaa niiden kiinteistä yleiskustannuksista, jotka mitataan niiden edellisenä vuonna harjoittaman toiminnan perusteella sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi. Pieniä ja ilman sidossuhteita olevia sijoituspalveluyrityksiä, jotka mieluiten noudattavat jatkossakin varovaisuutta ja välttävät tavanomaista jyrkempiä vaikutuksia uudelleenluokittelun tapauksessa, ei saisi estää pitämästä hallussaan enemmän omia varoja tai soveltamasta tiukempia toimenpiteitä kuin tässä asetuksessa edellytetään. |
(16) |
Jotta voitaisiin ottaa huomioon sellaisten sijoituspalveluyritysten suuremmat riskit, jotka eivät ole pieniä ja joilla on sidossuhteita, tällaisia yrityksiä koskevan omien varojen vähimmäisvaatimuksen täytyisi olla suurin seuraavista vaatimuksista: sijoituspalveluyrityksen pysyvä vähimmäispääomavaatimus, yksi neljäsosa sijoituspalveluyrityksen edellisen vuoden kiinteistä yleiskustannuksista ja niiden vaatimusten summa, jotka määritetään käyttämällä sijoituspalveluyrityksille räätälöityjä riskitekijöitä, jäljempänä ’K-tekijät’, joiden avulla voidaan ottaa pääoman yhteydessä huomioon sijoituspalveluyritysten erityisten liiketoiminta-alueiden riskit. |
(17) |
Sijoituspalveluyrityksiä olisi pidettävä niitä koskevia erityisiä vakavaraisuusvaatimuksia sovellettaessa pieninä ja ilman sidossuhteita olevina yrityksinä, jos ne eivät suorita sijoituspalveluja, joista aiheutuu suuri riski asiakkaille, markkinoille tai yrityksille itselleen, ja jos ne ovat kooltaan sellaisia, etteivät ne kovinkaan todennäköisesti aiheuttaisi laajoja haittavaikutuksia asiakkailleen ja markkinoille, jos niiden liiketoimintaan liittyvät riskit toteutuisivat tai jos ne kaatuisivat. Yritykset olisi tämän perusteella määriteltävä pieniksi ja ilman sidossuhteita oleviksi sijoituspalveluyrityksiksi, jos ne ovat yrityksiä, jotka eivät käy kauppaa omaan lukuunsa, tai niille ei aiheudu riskiä rahoitusvälineillä käytävästä kaupasta, niiden hallussa ei ole asiakasvaroja tai -rahoja, niiden sekä harkinnanvaraisen salkunhoidon nojalla että ei-harkinnanvaraisten (neuvonta)järjestelyjen nojalla hoidettavina olevat varat ovat alle 1,2 miljardia euroa, ne käsittelevät päivittäin asiakastoimeksiantoja alle 100 miljoonan euron arvosta käteiskauppojen osalta tai alle 1 miljardin euron arvosta johdannaisten osalta, niiden tase on alle 100 miljoonaa euroa, taseen ulkopuoliset erät mukaan lukien, ja niiden sijoituspalvelujen suorittamisesta vuosittain saamat kokonaisbruttotuotot ovat alle 30 miljoonaa euroa. |
(18) |
Jotta estettäisiin toimijalle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö ja jotta sijoituspalveluyrityksillä olisi vähemmän kannustimia järjestää toimintonsa siten, etteivät ne ylitä kynnysarvoja, joiden ylittyessä sijoituspalveluyrityksiä ei hyväksytä pieniksi ja ilman sidossuhteita oleviksi sijoituspalveluyrityksiksi, hoidettavina olevia varoja, käsiteltävinä olevia asiakastoimeksiantoja, taseen suuruutta ja vuosittaisia kokonaisbruttotuottoja koskevia kynnysarvoja olisi sovellettava yhdistetysti kaikkiin samaan ryhmään kuuluviin sijoituspalveluyrityksiin. Muut edellytykset eli se, onko sijoituspalveluyrityksellä hallussaan asiakasrahoja, säilyttääkö tai hallinnoiko se asiakasvaroja tai käykö se kauppaa rahoitusvälineillä ja altistuu markkina- tai vastapuoliriskille, sisältävät vain kaksi vaihtoehtoa, eivätkä ne jätä liikkumavaraa edellä tarkoitettuun uudelleenjärjestämiseen, minkä vuoksi niitä olisi arvioitava yksilöllisesti. Jotta voitaisiin ottaa jatkuvasti huomioon liiketoimintamallien kehittyminen ja niihin liittyvät riskit, näitä edellytyksiä ja kynnysarvoja olisi arvioitava päivän päättyessä vallitsevan tilanteen perusteella lukuun ottamatta kuitenkaan asiakasrahojen hallussapitoa, jota olisi arvioitava päivän aikana vallitsevan tilanteen perusteella, ja taseen suuruutta ja vuosittaisia kokonaisbruttotuottoja, joita olisi arvioitava sijoituspalveluyrityksessä edellisen tilikauden lopussa vallinneen tilanteen perusteella. |
(19) |
Sijoituspalveluyritystä, joka ylittää lakisääteiset kynnysarvot tai ei täytä muita edellytyksiä, ei saisi pitää pienenä ja ilman sidossuhteita olevana yrityksenä, ja siihen olisi sovellettava muita sijoituspalveluyrityksiä koskevia vaatimuksia, jollei tässä asetuksessa annetuista erityisistä siirtymäsäännöksistä muuta johdu. Tämän pitäisi kannustaa sijoituspalveluyrityksiä suunnittelemaan liiketoimintonsa siten, että ne täyttävät selvästi pieniä ja ilman sidossuhteita olevia sijoituspalveluyrityksiä koskevat vaatimukset. Jos sijoituspalveluyritys ei täytä näitä vaatimuksia, jolloin sitä ei voida pitää pienenä ja ilman sidossuhteita olevana sijoituspalveluyrityksenä, siihen olisi sovellettava seurantaa, jossa sen olisi täytettävä edellytykset ja pysyttävä asiaankuuluvien kynnysarvojen alapuolella vähintään kuuden peräkkäisen kuukauden ajan. |
(20) |
Kaikkien sijoituspalveluyritysten olisi laskettava omien varojen vaatimuksensa käyttämällä K-tekijöitä, joilla otetaan huomioon asiakkaaseen kohdistuva riski (Risk-To-Client, jäljempänä ’RtC’), markkinaan kohdistuva riski (Risk-to-Market, jäljempänä ’RtM’) ja yritykseen kohdistuva riski (Risk-to-Firm, jäljempänä ’RtF’). RtC-riskiä koskevilla K-tekijöillä otetaan huomioon hoidettavina olevat asiakasvarat ja jatkuva neuvonta (K-AUM), hallussa olevat asiakasrahat (K-CMH), säilytettävinä ja hallinnoitavina olevat varat (K-ASA) ja käsiteltävinä olevat asiakastoimeksiannot (K-COH). |
(21) |
RtM-riskiä koskevalla K-tekijällä otetaan huomioon nettopositioriski (K-NPR) markkinariskiä koskevien asetuksen (EU) N:o 575/2013 säännösten mukaisesti tai sijoituspalveluyrityksen määritysosapuolen edellyttämien kokonaismarginaalien perusteella (K-CMG), jos toimivaltainen viranomainen sallii tämän tietyntyyppisille sijoituspalveluyrityksille, jotka käyvät kauppaa omaan lukuunsa määritysosapuolten välityksellä. Sijoituspalveluyrityksellä olisi oltava mahdollisuus soveltaa samanaikaisesti K-NPR-tekijää ja K-CMG-tekijää salkkukohtaisesti. |
(22) |
RtF-riskiä koskevilla K-tekijöillä otetaan huomioon sijoituspalveluyritykseen kohdistuva riski, joka liittyy sen liiketoimien vastapuolten maksukyvyttömyyteen, asetukseen (EU) N:o 575/2013 perustuvien vastapuoliluottoriskiä koskevien yksinkertaistettujen säännösten mukaisesti (K-TCD), sekä tiettyihin vastapuoliin liittyvistä sijoituspalveluyrityksen suurista asiakasriskeistä johtuva keskittymäriski kaupankäyntivarastoon sisältyviä suuria asiakasriskejä koskevien kyseisen asetuksen säännösten perusteella (K-CON) ja sijoituspalveluyrityksen päivittäisestä kaupankäyntivirrasta johtuvat operatiiviset riskit (K-DTF). |
(23) |
K-tekijöiden mukainen omien varojen kokonaisvaatimus on RtC-, RtM- ja RtF-riskejä koskevien K-tekijöiden mukaisten vaatimusten summa. K-AUM-, K-ASA-, K-CMH-, K-COH- ja K-DTF-tekijät liittyvät kullakin K-tekijällä käsitellyn toiminnan volyymiin. K-CMH-, K-ASA- ja K-DTF-tekijään liittyvät volyymit lasketaan edeltävien yhdeksän kuukauden liukuvan keskiarvon perusteella. K-COH-tekijän osalta volyymi lasketaan edeltävien kuuden kuukauden liukuvan keskiarvon perusteella, kun taas K-AUM-tekijän osalta volyymi lasketaan edeltävien 15 kuukauden perusteella. Volyymit kerrotaan vastaavilla tässä asetuksessa vahvistetuilla kertoimilla omien varojen vaatimuksen määrittämiseksi. K-NPR-tekijän mukaiset omien varojen vaatimukset johdetaan asetuksesta (EU) N:o 575/2013, kun taas K-CON- ja K-TCD-tekijöiden mukaisissa omien varojen vaatimuksissa sovelletaan yksinkertaistetussa muodossa vastaavia kyseisen asetuksen mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat kaupankäyntivaraston suurten asiakasriskien ja vastapuoliluottoriskin käsittelyä. K-tekijän määrä on nolla, jos sijoituspalveluyritys ei harjoita asiaankuuluvaa toimintaa. |
(24) |
RtC-riskiä koskevat K-tekijät ovat arvioita, jotka koskevat niitä sijoituspalveluyritysten liiketoiminta-alueita, jotka voivat ongelmien esiintyessä aiheuttaa haittoja asiakkaille. K-AUM-tekijällä otetaan huomioon haitta, joka koituu asiakkaille virheellisestä harkinnanvaraisesta asiakassalkkujen hoidosta tai puutteellisesta toteutuksesta, ja se tuo varmuutta ja asiakkaille koituvia hyötyjä, jotka liittyvät jatkuvan salkunhoito- ja sijoitusneuvontapalvelun jatkuvuuteen. K-ASA-tekijällä otetaan huomioon asiakasvarojen säilyttämisen ja hallinnoimisen riski ja varmistetaan, että sijoituspalveluyrityksillä on riittävästi pääomaa näitä varoja varten riippumatta siitä, ovatko varat sen omassa taseessa vai ovatko ne kolmansien osapuolten tileillä. K-CMH-tekijällä otetaan huomioon haittamahdollisuuden riski, kun sijoituspalveluyritys pitää hallussaan asiakkaidensa varoja, ottaen huomioon, ovatko ne sen omassa taseessa vai kolmansien osapuolten tileillä, sekä sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaiset järjestelyt, joiden mukaan asiakkaan varat säilytetään sijoituspalveluyrityksen konkurssin, maksukyvyttömyyden ja kriisinratkaisuun tai hallinnointiin asettamisen tapauksessa. K-CMH-tekijästä jätetään pois asiakkaan varat, jotka on talletettu (säilyttäjä)pankin tilille asiakkaan omissa nimissä, jos sijoituspalveluyrityksellä on pääsy asiakasrahoihin kolmannen osapuolen valtuutuksen perusteella. K-COH-tekijällä otetaan huomioon sijoituspalveluyrityksen asiakkaisiin mahdollisesti kohdistuva riski, kun sijoituspalveluyritys toteuttaa asiakastoimeksiantoja (asiakkaan nimissä eikä omissa nimissään) esimerkiksi osana asiakkaille tarjottuja pelkkiä toteutuspalveluja tai toteuttaa niitä asiakastoimeksiantojen ketjussa, johon se kuuluu. |
(25) |
RtM-riskiä koskeva K-tekijä, jota sovelletaan omaan lukuunsa kauppaa käyviin sijoituspalveluyrityksiin, perustuu rahoitusvälineissä, valuutoissa ja hyödykkeissä olevien positioiden markkinariskiä koskeviin sääntöihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti. Tämä antaa sijoituspalveluyrityksille mahdollisuuden valita, soveltavatko ne standardimenetelmää vai vaihtoehtoista standardimenetelmää asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti vai mahdollisuutta käyttää sisäisiä malleja, sitten kun kahta viimeksi mainittua menetelmää voidaan alkaa soveltaa sijoituspalveluyrityksissä raportointitarkoitusten ohella myös omien varojen vaatimustarkoituksiin. Tällä välin ja vähintään viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä sijoituspalveluyritysten olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 markkinariskikehystä (standardimenetelmää tai soveltuvin osin sisäisiä malleja) K-NPR-tekijän laskemiseksi. Jos asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/876 (8), kolmannen osan IV osaston 1 a ja 1 b luvun säännöksiä ei koskaan aleta soveltaa luottolaitoksiin omien varojen vaatimustarkoituksissa, sijoituspalveluyritysten olisi jatkettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston mukaisten vaatimusten soveltamista K-NPR-tekijän laskentaan. Vaihtoehtoisesti, jos kaupankäyntiä rahoitusvälineillä harjoittavien sijoituspalveluyritysten positiot kuuluvat määritysvelvollisuuden piiriin, näiden yritysten omien varojen vaatimus voi olla toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella ja tietyin edellytyksin yhtä suuri kuin niiden määritysosapuolen edellyttämien kokonaismarginaalien määrä kerrottuna kiinteällä kertoimella. K-CMG-tekijän käytön olisi perustuttava ensisijaisesti sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntitoimintaan, joka kuuluu kokonaan tai olennaisesti tämän menetelmän piiriin. Sijoituspalveluyrityksen toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin sallia, että sijoituspalveluyritys hyödyntää osittain K-CMG-menetelmää edellyttäen, että tätä menetelmää käytetään kaikkiin positioihin, jotka kuuluvat määrityksen tai vakuusmarginaalien laskemisen piiriin, ja että määritysvelvollisuuden piiriin kuulumattomien salkkujen K-NPR-tekijän osalta sovelletaan yhtä kolmesta vaihtoehtoisesta menetelmästä. Jotta varmistettaisiin, että vaatimukset ovat oikeassa suhteessa sijoituspalveluyrityksen toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden ja että ne ovat helposti sijoituspalveluyritysten saatavilla tässä asetuksessa, mahdolliseen myöhemmässä vaiheessa toteutettavaan K-tekijöiden laskentamenetelmien soveltamisen uudelleentarkasteluun olisi sisällytettävä sen tarkastelu, kuinka aiheellista on jatkaa KNPR-tekijän laskennan mukauttamista rahoitusvälineissä, valuutoissa ja hyödykkeissä olevien kaupankäyntivaraston positioiden markkinariskiä koskeviin sääntöihin asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti. |
(26) |
RtF-riskiä koskevat K-TCD- ja K-CON-tekijät merkitsevät omaan lukuunsa kauppaa käyville sijoituspalveluyrityksille sitä, että vastapuoliluottoriskiä ja suuria asiakasriskejä koskevia asetuksen (EU) N:o 575/2013 sääntöjä sovelletaan niihin yksinkertaistetussa muodossa. K-TCD-tekijällä otetaan huomioon sijoituspalveluyritykseen kohdistuva riski siitä, että sen vastapuolet OTC-johdannaistransaktioissa, takaisinostotransaktioissa, arvopaperien tai hyödykkeiden lainaksiantamiseen ja -ottamiseen liittyvissä liiketoimissa, pitkän selvitysajan liiketoimissa, vakuudellisessa limiittiluotonannossa ja muissa arvopapereilla toteutettavissa rahoitustoimissa sekä sijoituspalveluyrityksen osana sijoituspalvelua oheistoimintana myöntämien lainojen vastaanottajat eivät täytä velvoitteitaan, kertomalla vastuiden arvo, joka perustuu jälleenhankinta-arvoon ja tulevaisuuden potentiaalista vastapuoliriskiä koskevaan korotukseen, asetukseen (EU) N:o 575/2013 perustuvilla riskitekijöillä ja ottamalla huomioon efektiivisen nettoutuksen ja vakuuksien vaihdon lieventävät vaikutukset. Jotta vastapuoliriskin käsittelyä yhdenmukaistettaisiin edelleen asetuksen (EU) N:o 575/2013 kanssa, olisi lisättävä myös kiinteä kerroin 1,2 sekä kerroin arvonoikaisua varten vastapuolen tietyissä liiketoimissa sijoituspalveluyritykselle aiheuttaman luottoriskin senhetkisen markkina-arvon huomioon ottamiseksi. K-CON-tekijällä otetaan huomioon keskittymäriski, joka liittyy yksittäisiin tai toisiinsa vahvasti sidoksissa oleviin yksityisen sektorin vastapuoliin, kun yritysten näihin vastapuoliin liittyvät vastuut ovat yli 25 prosenttia niiden omista varoista tai ylittävät tietyt luottolaitoksiin tai muihin sijoituspalveluyrityksiin liittyvät vaihtoehtoiset kynnysarvot, määräämällä asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukainen pääomavaatimuksen korotus kyseiset rajat ylittävien vastuiden varalta. K-DTF-tekijällä otetaan puolestaan huomioon päivittäisten kauppojen nimellisarvon perusteella operatiiviset riskit, jotka kohdistuvat sijoituspalveluyritykseen sen toteuttaessa suuria määriä liiketoimia omaan lukuunsa tai asiakkaiden puolesta omissa nimissään yhden päivän kuluessa ja jotka voivat johtua riittämättömistä tai epäonnistuneista sisäisistä prosesseista, henkilöstöstä ja järjestelmistä tai ulkoisista tapahtumista ja jotka on sovitettu korkojohdannaisten maturiteetin mukaan, jotta omien varojen vaatimusten korotuksia rajoitettaisiin erityisesti lyhytaikaisissa sopimuksissa, joiden operatiiviset riskit on havaittu alhaisemmiksi. |
(27) |
Kaikkien sijoituspalveluyritysten olisi seurattava ja valvottava keskittymäriskiään, myös asiakkaidensa osalta. Kuitenkin ainoastaan sellaisten sijoituspalveluyritysten, joihin sovelletaan K-tekijöiden mukaista omien varojen vähimmäisvaatimusta, olisi raportoitava keskittymäriskeistään toimivaltaisille viranomaisille. Sellaisiin hyödykejohdannaisiin tai päästöoikeuksiin tai niiden johdannaisiin erikoistuneet sijoituspalveluyritykset, joihin liittyy suuria keskittyneitä vastuita finanssialueen ulkopuolisille vastapuolille, saavat ylittää keskittymäriskin rajat ilman K-CON-tekijän mukaista pääoman korotusta niin kauan kuin liiketoimien tarkoituksena on liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan liittyvien riskien hallinta. |
(28) |
Kaikilla sijoituspalveluyrityksillä olisi oltava sisäiset menettelyt, joilla seurataan ja hallitaan niiden maksuvalmiusvaatimuksia. Kyseisten menettelyjen on tarkoitus auttaa varmistamaan, että sijoituspalveluyritykset voivat toimia jatkuvasti hallitulla tavalla ilman että niiden tarvitsee varata likviditeettiä erityisesti stressikausia varten. Tätä varten kaikilla sijoituspalveluyrityksillä olisi oltava aina vähintään yksi kolmasosa kiinteitä yleiskustannuksia koskevasta vaatimuksestaan likvideinä varoina. Toimivaltaisille viranomaisille olisi kuitenkin annettava lupa myöntää pienille ja ilman sidossuhteita oleville sijoituspalveluyrityksille poikkeus kyseisestä vaatimuksesta. Likvidien varojen olisi oltava laadukkaita ja vastattava komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/61 (9) lueteltuja likvidejä varoja ottaen myös huomioon arvonleikkaukset, joita sovelletaan kyseisiin varoihin mainitun delegoidun asetuksen mukaisesti. Jotta voitaisiin ottaa huomioon sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten likviditeettiprofiilien välinen ero, sopivista likvideistä varoista laadittua luetteloa olisi täydennettävä sijoituspalveluyrityksen omilla kiinnittämättömillä käteisvaroilla ja lyhytaikaisilla talletuksilla (joihin ei saisi sisältyä asiakasrahoja tai asiakkaille kuuluvia rahoitusvälineitä) sekä tietyillä rahoitusvälineillä, joille on likvidit markkinat. Jos pienet ja ilman sidossuhteita olevat sijoituspalveluyritykset sekä sijoituspalveluyritykset, joilla ei ole valtuutusta harjoittaa kaupankäynti- tai merkintätoimintaa, eivät ole vapautettuja maksuvalmiusvaatimuksista, ne voisivat sisällyttää likvideihin varoihinsa myös 30 päivän kuluessa erääntyviin myyntisaamisiin ja maksuihin tai palkkioihin liittyvät erät, jos ne ovat enintään yksi kolmasosa maksuvalmiuden vähimmäisvaatimuksesta, jos niitä ei oteta huomioon laskettaessa toimivaltaisen viranomaisen asettamia maksuvalmiuden lisävaatimuksia ja jos niihin sovelletaan 50 prosentin arvonleikkausta. Poikkeuksellisissa olosuhteissa olisi sallittava, että sijoituspalveluyritykset alittavat vaaditun kynnysarvon, kun ne muuttavat likvidejä varojaan rahaksi täyttääkseen maksuvalmiusvaatimukset, jos ne ilmoittavat asiasta viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle. Kaikki asiakkaille annetut takaukset, jotka voivat lisätä likviditeettitarpeita, jos ne lankeavat maksettaviksi, olisi otettava huomioon siten, että käytettävissä olevien likvidien varojen määrää vähennetään ainakin 1,6 prosentilla tällaisten takausten kokonaisarvosta. Jotta varmistettaisiin, että vaatimukset ovat oikeassa suhteessa sijoituspalveluyrityksen toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden ja että ne ovat helposti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien sijoituspalveluyritysten saatavilla, olisi myöhemmässä vaiheessa tarkasteltava uudelleen sellaisten likvidien varojen asianmukaisuutta, jotka voidaan hyväksyä täyttämään maksuvalmiuden vähimmäisvaatimus, mukaan lukien niiden jatkuva mukauttaminen delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/61 lueteltujen likvidien varojen kanssa ottaen lisäksi huomioon arvonleikkaukset, joita sovelletaan näihin varoihin mainitun delegoidun asetuksen mukaisesti. |
(29) |
Uuden vakavaraisuusjärjestelmän ohella olisi laadittava vastaava oikeasuhteinen lakisääteisen raportoinnin kehys, joka olisi räätälöitävä huolellisesti sijoituspalveluyritysten liiketoiminnan ja vakavaraisuuskehyksen vaatimusten mukaiseksi. Sijoituspalveluyrityksiä koskevien raportointivaatimusten olisi koskettava niiden omien varojen tasoa ja koostumusta, niiden omien varojen vaatimuksia ja omien varojen vaatimusten laskentaperustetta, niiden toimintaprofiilia ja toiminnan kokoa ottaen huomioon parametrit, joilla määritetään, ovatko sijoituspalveluyritykset pieniä ja ilman sidossuhteita olevia yrityksiä, sekä niiden maksuvalmiusvaatimuksia ja keskittymäriskiä koskevien säännösten noudattamista. Pienet ja ilman sidossuhteita olevat sijoituspalveluyritykset olisi vapautettava keskittymäriskiä koskevasta raportoinnista eli niiden tarvitsisi raportoida ainoastaan niihin sovellettavista maksuvalmiusvaatimuksista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1093/2010 (10) perustetulle Euroopan valvontaviranomaiselle (Euroopan pankkiviranomainen), jäljempänä ’EPV’, olisi annettava tehtäväksi laatia luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään tarkemmin, mitä lomakkeita ja järjestelyjä tässä lakisääteisessä raportoinnissa olisi käytettävä ja määritettävä lomakkeet, joita käytetään omia varoja julkistettaessa. Kyseisissä standardeissa olisi otettava oikeasuhteisesti huomioon eri sijoituspalveluyritysten laajuus ja monimuotoisuus ja erityisesti se, pidetäänkö sijoituspalveluyrityksiä pieninä ja ilman sidossuhteita olevina yrityksinä. |
(30) |
Sijoituspalveluyritysten, joiden ei katsota olevan pieniä ja ilman sidossuhteita olevia yrityksiä, olisi julkistettava omien varojen tasonsa, omien varojen vaatimuksensa, ohjaus- ja hallinnointijärjestelynsä sekä palkitsemisjärjestelmänsä ja -käytänteensä läpinäkyvyyden tarjoamiseksi sijoituspalveluyritysten sijoittajille ja laajemmille markkinoille. Pienten ja ilman sidossuhteita olevien sijoituspalveluyritysten ei olisi kuuluttava julkistamisvaatimusten piiriin, paitsi jos ne laskevat liikkeeseen ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentteja, jolloin sijoittajille olisi tarjottava läpinäkyviä tietoja kyseisistä instrumenteista. |
(31) |
Sijoituspalveluyritysten olisi sovellettava sukupuolineutraalia palkitsemisjärjestelmää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 157 artiklassa vahvistetun periaatteen mukaisesti. Olisi tehtävä joitakin selvennyksiä palkitsemista koskevien tietojen julkistamiseen. Tässä asetuksessa vahvistetuissa palkitsemista koskevissa julkistamisvaatimuksissa olisi noudatettava palkitsemissääntöjen tavoitteita, joiden mukaan on perustettava ja ylläpidettävä palkitsemisjärjestelmiä ja -käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia tehokkaan riskinhallinnan kanssa ja koskevat erityisesti henkilöstöryhmiä, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus sijoituspalveluyritysten riskiprofiiliin. Lisäksi olisi vaadittava, että sijoituspalveluyritykset, jotka saavat poiketa tietyistä palkitsemissäännöistä, julkistavat kyseistä poikkeusta koskevat tiedot. |
(32) |
On aiheellista säätää asianmukaisista siirtymätoimenpiteistä, jotta sijoituspalveluyritysten olisi helpompi siirtyä asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU vaatimuksista tämän asetuksen ja direktiivin 2019/2034vaatimuksiin. Erityisesti olisi sallittava viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä, että sijoituspalveluyritykset, joiden pääomavaatimukset olisivat tämän asetuksen mukaisesti yli kaksinkertaiset verrattuina asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaisiin pääomavaatimuksiin, lieventävät mahdollisten lisäysten vaikutuksia rajoittamalla omien varojen vaatimuksen määrään, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin niiden asiaankuuluva asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukainen omien varojen vaatimus. |
(33) |
Jotta uudet sijoituspalveluyritykset, joilla on samankaltaiset profiilit kuin olemassa olevilla sijoituspalveluyrityksillä, eivät joutuisi huonompaan asemaan, olisi sallittava viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä, että sijoituspalveluyritykset, joihin ei ole koskaan sovellettu asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaisia omien varojen vaatimuksia, rajoittavat tämän asetuksen mukaiset omien varojen vaatimuksensa määrään, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin niiden kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus. |
(34) |
Vastaavasti olisi sallittava viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä, että sijoituspalveluyritykset, joihin on sovellettu ainoastaan perustamispääomaa koskevaa vaatimusta asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU nojalla ja joiden omien varojen vaatimukset olisivat tämän asetuksen mukaan yli kaksinkertaiset verrattuina niiden asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaiseen tilanteeseen, rajoittavat tämän asetuksen mukaisen omien varojen vaatimuksensa määrään, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin niiden asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukainen perustamispääomaa koskeva vaatimus lukuun ottamatta asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/876, 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja paikallisia yrityksiä, joihin olisi sovellettava erityistä siirtymävaiheen omien varojen vaatimusta ottaen huomioon niiden korkeampi riskitaso. Suhteellisuuden vuoksi erityisiä siirtymävaiheen omien varojen vaatimuksia olisi sovellettava myös pienempiin sijoituspalveluyrityksiin sekä niihin yrityksiin, jotka tarjoavat rajoitetusti sijoituspalveluja, silloin kun ne eivät hyötyisi kohtelusta, jonka mukaan ne rajoittavat tämän asetuksen mukaisen omien varojen vaatimuksensa määrään, joka on kaksi kertaa niin suuri kuin niiden asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/630 (11), ja direktiivin 2013/36/EU, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/878 (12), mukainen perustamispääomaa koskeva vaatimus, vaan niiden sitova omien varojen vaatimus kasvaisi tämän asetuksen mukaisesti verrattuna asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/630, mukaiseen tilanteeseen. |
(35) |
Kyseisten siirtymätoimenpiteiden olisi tarvittaessa oltava myös niiden asetuksen (EU) N:o 575/2013 498 artiklassa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten käytettävissä, jotka vapautetaan kyseisen asetuksen mukaisista omien varojen vaatimuksista. Näiden sijoituspalveluyritysten perustamispääomaa koskevat vaatimukset riippuvat kuitenkin sijoituspalveluista ja -toiminnasta, joita ne tarjoavat ja harjoittavat. Kyseisten sijoituspalveluyritysten tämän asetuksen mukaiset omien varojen vaatimukset olisi viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä laskettava ottaen huomioon kyseiset sovellettavat tasot. |
(36) |
Viiden vuoden ajan tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä tai niiden muutosten soveltamisen alkamispäivään asti, jotka tehdään markkinariskin omien varojen vaatimuksia koskeviin asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU säännöksiin asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/876, kolmannen osan IV osaston 1 a ja 1 b luvun mukaisesti, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhempi, sijoituspalveluyritysten, joihin sovelletaan tämän asetuksen vastaavia vaatimuksia, olisi laskettava edelleen kaupankäyntivarastoa koskeva omien varojen vaatimuksensa asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/630, mukaisesti. |
(37) |
Suurimmilla sijoituspalveluyrityksillä, jotka tarjoavat keskeisiä tukkumarkkina- ja sijoituspankkipalveluja (kaupankäynti rahoitusvälineillä omaan lukuun tai rahoitusvälineiden merkintä tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen merkintätakauksen perusteella), on samankaltaiset liiketoimintamallit ja riskiprofiilit kuin merkittävillä luottolaitoksilla. Näihin yrityksiin kohdistuu niiden toiminnan vuoksi luottoriski, joka on pääasiassa vastapuolen luottoriskin muodossa, sekä markkinariski sellaisten positioiden osalta, jotka ne ottavat omaan lukuunsa joko asiakkaiden puolesta tai muutoin. Näin ollen niiden koko ja merkitys järjestelmän kannalta aiheuttavat riskin rahoitusjärjestelmän vakaudelle. |
(38) |
Toisena haasteena on, miten kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat valvoa tehokkaasti kyseisten suurten sijoituspalveluyritysten vakavaraisuutta. Vaikka suurimmat sijoituspalveluyritykset tarjoavat laajamittaisia rajat ylittäviä sijoituspankkipalveluja, ne kuuluvat sijoituspankkiyrityksinä direktiivin 2014/65/EU nojalla nimettyjen viranomaisten harjoittaman vakavaraisuusvalvonnan piiriin. Nämä viranomaiset eivät ole välttämättä samoja kuin direktiivin 2013/36/EU nojalla nimetyt toimivaltaiset viranomaiset. Tämä voi johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin, kun asetusta (EU) N:o 575/2013 ja direktiiviä 2013/36/EU sovelletaan unionissa, ja estää valvontaviranomaisia saamasta vakavaraisuudesta kokonaisvaltaista käsitystä, jolla on olennainen merkitys käsiteltäessä suuriin rajat ylittävää toimintaa harjoittaviin sijoituspalveluyrityksiin liittyviä riskejä. Tämä voi tehdä vakavaraisuusvalvonnasta tehottomampaa ja myös vääristää kilpailua unionissa. Suurimmille sijoituspalveluyrityksille olisi sen vuoksi annettava sama asema kuin luottolaitoksille, jotta voidaan luoda synergioita rajat ylittävää tukkumarkkinatoimintaa vertaisryhmässä koskevassa valvonnassa, sekä edistää samalla tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja mahdollistaa eri ryhmien yhdenmukainen valvonta. |
(39) |
Sen vuoksi kyseisten sijoituspalveluyritysten, joista tulee luottolaitoksia, olisi edelleen kuuluttava asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU soveltamisalaan, ja luottolaitosten valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten, mukaan luettuna Euroopan keskuspankki yhteisen valvontamekanismin puitteissa, olisi valvottava niitä. Näin varmistettaisiin, että luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaa harjoitetaan yhdenmukaisesti ja tehokkaasti ja että rahoituspalveluja koskevaa yhteistä sääntökirjaa sovelletaan samalla tavalla kaikkiin luottolaitoksiin ottaen huomioon niiden merkitys järjestelmän kannalta. Jotta estettäisiin toimijalle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö ja vähennettäisiin säännösten kiertämisriskejä, toimivaltaisten viranomaisten olisi pyrittävä välttämään tilanteita, joissa ryhmät, jotka saattavat olla järjestelmän kannalta merkittäviä, järjestävät toimintonsa siten, etteivät ne ylitä asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa säädettyjä kynnysarvoja, ja kiertävät velvollisuuden hakea direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklan mukaista lupaa toimia luottolaitoksina. |
(40) |
Sijoituspalveluyritysten, joista tulee luottolaitoksia, olisi sallittava ottaa vastaan talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja yleisöltä ja myönnettävä luottoja omaan lukuunsa ainoastaan, jos ne ovat saaneet kyseiseen toimintaan toimiluvan direktiivin 2013/36/EU mukaisesti. Kaikkien kyseisten toimintojen hoitamisen, mukaan lukien talletusten tai muiden takaisin maksettavien varojen vastaanottaminen yleisöltä ja luottojen myöntäminen omaan lukuunsa, ei olisi oltava välttämätön vaatimus sille, että yrityksiä voidaan pitää luottolaitoksina. Tässä asetuksessa käyttöön otettu luottolaitoksen määritelmän muutos ei saisi siten vaikuttaa jäsenvaltioiden direktiivien 2013/36/EU ja (EU) 2019/2034mukaisesti täytäntöönpanemiin kansallisiin lupajärjestelmiin, mukaan lukien kaikkiin säännökset, joita jäsenvaltiot voivat pitää asianmukaisina niiden toimintojen tarkentamiseksi, joita luottolaitosten muutetun määritelmän piiriin kuuluvat suuret sijoituspalveluyritykset saavat ryhtyä harjoittamaan. |
(41) |
Luottolaitosten konsolidoidulla valvonnalla pyritään muun muassa varmistamaan rahoitusjärjestelmän vakaus, ja jotta se olisi tehokasta, sitä olisi sovellettava kaikki ryhmiin, mukaan luettuina ryhmät, joiden emoyritykset eivät ole luottolaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä. Sen vuoksi kaikkiin luottolaitoksiin, myös niihin, joilla oli ennen sijoituspalveluyritysten asema, olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2013/36/EU VII osaston 3 luvun I jakson nojalla harjoittamaa emoyrityksen yksilöllistä ja konsolidoitua valvontaa. |
(42) |
Lisäksi on mahdollista, että suurilla sijoituspalveluyrityksillä, jotka eivät ole järjestelmän kannalta merkittäviä mutta jotka käyvät kauppaa omaan lukuunsa, merkitsevät rahoitusvälineitä tai järjestävät rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun merkintätakauksen perusteella, on samankaltaiset liiketoimintamallit ja riskiprofiilit kuin muilla järjestelmän kannalta merkittävillä laitoksilla. Kyseisten sijoituspalveluyritysten koko ja toiminta huomioon ottaen ne saattavat silti aiheuttaa tiettyjä riskejä rahoitusvakaudelle, ja vaikka niiden muuntamista luottolaitoksiksi ei pidettäisi asianmukaisena niiden luonteen ja monimuotoisuuden vuoksi, niihin olisi edelleen sovellettava samaa vakavaraisuuskohtelua kuin luottolaitoksiin. Jotta estettäisiin toimijalle suotuisimman sääntelyn hyväksikäyttö ja vähennettäisiin säännösten kiertämisriskejä, toimivaltaisten viranomaisten olisi myös pyrittävä välttämään tilanteita, joissa sijoituspalveluyritykset järjestävät toimintonsa siten, etteivät ne ylitä 15 miljardia euron kynnysarvoa, joka koskee varojen kokonaisarvoa yksilö- tai ryhmätasolla, tai rajoita perusteettomasti toimivaltaisten viranomaisten harkintavaltaa soveltaa luottolaitoksiin asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimuksia sekä saada ne noudattamaan direktiivin 2013/36/EU vakavaraisuusvaatimuksia direktiivin (EU) 2019/2034 5 artiklan mukaisesti. |
(43) |
Unionissa otettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 600/2014 (13) käyttöön yhdenmukainen järjestelmä, jolla kolmansien maiden yrityksille, jotka tarjoavat sijoituspalveluja ja -toimintaa unioniin sijoittautuneille hyväksyttäville vastapuolille ja ammattimaisille asiakkaille, myönnetään pääsy sisämarkkinoille. Sisämarkkinoille pääsyn edellytyksenä on, että komissio antaa asiasta vastaavuuspäätöksen ja että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (14) perustettu Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) (ESMA), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, rekisteröi kolmannen maan yrityksen. On tärkeää, että vastaavuus arvioidaan asiaankuuluvan sovellettavan unionin lainsäädännön perusteella ja että käytössä on tehokkaat välineet, joilla valvotaan vastaavuuden myöntämisedellytysten täyttymistä. Näistä syistä olisi vaadittava, että kolmansissa maissa rekisteröidyt yritykset ilmoittavat arvopaperimarkkinaviranomaiselle vuosittain tiedot unionissa tarjottujen palvelujen ja harjoitetun toiminnan laajuudesta ja kattavuudesta. Lisäksi olisi parannettava vastaavuusedellytysten valvontaan, täytäntöönpanoon ja täyttymiseen liittyvää valvontayhteistyötä. |
(44) |
Jotta voidaan turvata tasapuoliset toimintaedellytykset ja edistää unionin markkinoiden avoimuutta, asetusta (EU) N:o 600/2014 olisi muutettava siten, että kauppojen sisäisten toteuttajien hintatarjouksiin, tarjousten korotuksiin ja toteutushintoihin sovelletaan hinnanmuutosvälijärjestelyä liiketoimien koosta riippumatta. Näin ollen nykyisin sovellettavia hinnanmuutosvälijärjestelyjä koskevia teknisiä sääntelystandardeja olisi sovellettava myös asetuksen (EU) N:o 600/2014 laajennettuun soveltamisalaan. |
(45) |
Jotta voidaan varmistaa sijoittajansuoja ja rahoitusmarkkinoiden eheys ja vakaus unionissa, komission olisi vastaavuuspäätöstä antaessaan otettava huomioon riskit, joita saattaa aiheutua palveluista ja toiminnasta, joita kyseisestä kolmannesta maasta olevat yritykset suorittavat unionissa vastaavuuspäätöksen jälkeen. Niiden merkitystä olisi tarkasteltava järjestelmän kannalta sellaisilla perusteilla kuin kyseisestä kolmannesta maasta olevien yritysten tarjoamien palvelujen ja toteuttaman toiminnan laajuus ja kattavuus. Samasta syystä komission olisi voitava ottaa huomioon, yksilöidäänkö kolmas maa verotuksellisista syistä yhteistyöhaluttomaksi lainkäyttöalueeksi asiaa koskevan unionin politiikan puitteissa tai suuririskiseksi kolmanneksi maaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (15) 9 artiklan 2 kohdan nojalla. Komission olisi pidettävä erityisiä vakavaraisuus-, organisaatio- tai liiketoimintavaatimuksia toisiaan vastaavina ainoastaan, jos niiden vaikutus on sama. Lisäksi komission olisi tarvittaessa voitava hyväksyä vastaavuuspäätöksiä, jotka on rajoitettu koskemaan direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa A osassa lueteltuja erityisiä palveluja ja toimintaa tai palvelu- tai toimintaryhmiä. |
(46) |
EPV on yhdessä arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa antanut perusteelliseen tausta-analyysiin, tiedonkeruuseen ja kuulemiseen pohjautuvan kertomuksen sellaisen vakavaraisuusjärjestelmän räätälöimisestä kaikille muille kuin järjestelmän kannalta merkittäville sijoituspalveluyrityksille, joka toimii tällaisten sijoituspalveluyritysten tarkistetun vakavaraisuuskehyksen perustana. |
(47) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen soveltaminen, EPV:n olisi laadittava luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määritetään sijoituspalveluyritysryhmien varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisala ja menetelmät, kiinteiden yleiskustannusten laskenta, K-tekijöiden mittausmenetelmät, eroteltuja tilejä koskevan käsitteen määrittäminen asiakasrahojen osalta, K-DTF-tekijöiden kertoimien mukauttaminen stressikausien markkinaolosuhteissa, määritysosapuolten edellyttämiä kokonaismarginaaleja vastaavien omien varojen vaatimusten laskenta, lomakkeet, joita käytetään tämän asetuksen nojalla vaaditussa tietojen julkistamisessa, myös sijoituspalveluyritysten sijoituspolitiikan osalta, ja tämän asetuksen mukaisessa lakisääteisessä raportoinnissa sekä toimivaltaisille viranomaisille annettavat tiedot luottolaitokselta vaadittavaa lupaa koskevista kynnysarvoista. Komission olisi siirrettävä valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä SEUT 290 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti EPV:n laatimat teknisten sääntelystandardien luonnokset, Komission ja EPV:n olisi varmistettava, että kaikki kyseiset laitokset voivat soveltaa näitä standardeja ja vaatimuksia oikeassa suhteessa laitosten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen nähden. |
(48) |
Komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä SEUT 291 artiklan mukaisilla täytäntöönpanosäädöksillä ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan ja asetuksen 1095/2010 15 artiklan mukaisesti EPV:n ja arvopaperimarkkinaviranomaisen laatimia teknisiä täytäntöönpanostandardeja. |
(49) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä tässä asetuksessa annettuja määritelmiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (16) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
(50) |
Oikeusvarmuuden takaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi sekä luottolaitoksiin että sijoituspalveluyrityksiin sovellettavan nykyisen vakavaraisuuskehyksen ja tämän asetuksen välillä, asetusta (EU) N:o 575/2013 ja direktiiviä 2013/36/EU olisi muutettava sijoituspalveluyritysten poistamiseksi niiden soveltamisalasta. Pankkiryhmään kuuluviin sijoituspalveluyrityksiin olisi kuitenkin sovellettava edelleen pankkiryhmää koskevia asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU säännöksiä, kuten direktiivin 2013/36/EU 21 b artiklassa tarkoitettua väliyhtiönä toimivaa EU-emoyritystä koskevia säännöksiä, sekä asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvussa annettuja sääntöjä varovaisuusperiaatteen mukaisesta konsolidoinnista. |
(51) |
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tehokkaan ja oikeasuhteisen vakavaraisuuskehyksen luominen sen varmistamiseksi, että sijoituspalveluyritykset, joilla on lupa harjoittaa toimintaa unionissa, harjoittavat sitä vankalta taloudelliselta pohjalta ja että niitä johdetaan hallitusti ja tarvittaessa asiakkaiden etujen mukaisesti, vaan joka voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
ENSIMMÄINEN OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET
I OSASTO
KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhdenmukaiset vakavaraisuusvaatimukset, joita sovelletaan sellaisiin sijoituspalveluyrityksiin, joilla myönnetään toimilupa, joita valvotaan direktiivin 2014/65/EU nojalla ja joita valvotaan vakavaraisuusvaatimusten noudattamisen osalta direktiivin (EU) 2019/2034nojalla, seuraavien seikkojen osalta:
a) |
omien varojen vaatimukset, jotka liittyvät yritykseen kohdistuvan riskin, asiakkaaseen kohdistuvan riskin ja markkinaan kohdistuvan riskin kvantifioitaviin, yhdenmukaisiin ja standardoituihin osatekijöihin; |
b) |
keskittymäriskiä rajoittavat vaatimukset; |
c) |
maksuvalmiusvaatimukset, jotka liittyvät likviditeettiriskin kvantifioitaviin, yhdenmukaisiin ja standardoituihin osatekijöihin; |
d) |
a, b ja c alakohtaan liittyvät raportointivaatimukset; |
e) |
julkistamisvaatimukset. |
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sijoituspalveluyrityksen, jolle myönnetään toimilupa ja jota valvotaan direktiivin 2014/65/EU nojalla ja joka harjoittaa jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitetuista toiminnoista, on sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisia vaatimuksia, jos yritys ei ole hyödykemarkkinoilla eikä päästöoikeusmarkkinoilla toimiva välittäjä, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys tai vakuutusyritys, ja jos joku seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a) |
sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen varojen kokonaisarvo on 15 miljardia euroa tai enemmän 12 edeltävän kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna lukuun ottamatta minkä tahansa tässä alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavan unionin ulkopuolelle sijoittautuneen tytäryhtiön yksittäisten omaisuuserien arvoa; |
b) |
sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen varojen kokonaisarvo on alle 15 miljardia euroa ja sijoituspalveluyritys kuuluu ryhmään, jonka kaikkien sellaisten yritysten, jotka harjoittavat jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitettua toimintaa ja joiden kokonaisvarat ovat alle 15 miljardia euroa, konsolidoitujen varojen kokonaisarvo on 15 miljardia euroa tai enemmän 12 edellisen kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna lukuun ottamatta minkä tahansa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavan unionin ulkopuolelle sijoittautuneen tytäryhtiön yksittäisten omaisuuserien arvoa; tai |
c) |
sijoituspalveluyritykseen sovelletaan toimivaltaisen viranomaisen päätöstä direktiivin (EU) 2019/2034 5 artiklan mukaisesti. |
Tässä kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä on valvottava vakavaraisuusvaatimusten noudattamisen osalta direktiivin 2013/36/EU VII ja VIII osaston mukaisesti, myös konsolidointiryhmän valvojan määrittämiseksi, jos tällainen sijoituspalveluyritys kuuluu tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan 25 alakohdan mukaiseen sijoituspalveluyritysryhmään.
3. Edellä 2 kohdassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta, jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä yhtäkään kyseisessä kohdassa tarkoitettua kynnysarvoa 12 peräkkäisen kuukauden jaksolta laskettuna tai jos toimivaltainen viranomainen päättää niin direktiivin (EU) 2019/2034 5 artiklan mukaisesti. Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista kynnysarvon ylityksistä kyseisellä ajanjaksolla.
4. Sijoituspalveluyrityksen, joka täyttää 2 kohdassa vahvistetut edellytykset, on edelleen noudatettava 55 ja 59 artiklan vaatimuksia.
5. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että sijoituspalveluyritys, jolle on myönnetty toimilupa, jota valvotaan direktiivin 2014/65/EU mukaisesti ja joka harjoittaa jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitetuista toiminnoista, soveltaa asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisia vaatimuksia, jos kaikki seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a) |
sijoituspalveluyritys on tytäryritys ja kuuluu luottolaitoksen, rahoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön konsolidoituun valvontaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun säännösten mukaisesti; |
b) |
sijoituspalveluyritys ilmoittaa asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle tämän asetuksen mukaisesti ja tarvittaessa konsolidointiryhmän valvojalle; |
c) |
toimivaltainen viranomainen on vakuuttunut siitä, että asetuksen (EU) N:o 575/2013 omien varojen vaatimusten soveltaminen yksittäiseen sijoituspalveluyritykseen ja tarvittaessa konsolidoidusti sijoituspalveluyritysryhmään on vakavaraisuuden kannalta tervettä, ei johda sijoituspalveluyrityksen omien varojen vaatimusten alenemiseen tämän asetuksen mukaisesti eikä siihen ryhdytä toimijalle suotuisimman sääntelyn tarkoituksessa. |
Toimivaltaisten viranomaisten on tiedotettava sijoituspalveluyritykselle päätöksestä sallia asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU soveltaminen ensimmäisen alakohdan nojalla kahden kuukauden kuluttua tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta ja tiedotettava tästä EPV:lle. Jos toimivaltainen viranomainen kieltäytyy sallimasta asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU soveltamista, sen on perusteltava päätöksensä kaikilta osin.
Tässä kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä on valvottava vakavaraisuusvaatimusten noudattamisen osalta direktiivin 2013/36/EU VII ja VIII osaston mukaisesti, myös konsolidointiryhmän valvojan määrittämiseksi, jos tällainen sijoituspalveluyritys kuuluu tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan 25 alakohdan mukaiseen sijoituspalveluyritysryhmään.
Tämän kohdan osalta ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 575/2013 7 artiklaa.
2 artikla
Valvontavaltuudet
Jotta varmistetaan tämän asetuksen noudattaminen, toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava direktiivissä (EU) 2019/2034 säädetyt valtuudet ja niiden on noudatettava mainitussa direktiivissä säädettyjä menettelyjä.
3 artikla
Sijoituspalveluyritysten soveltamat tiukemmat vaatimukset
Tämä asetus ei estä sijoituspalveluyrityksiä pitämästä hallussaan omia varoja ja niiden komponentteja sekä likvidejä varoja enemmän kuin tässä asetuksessa edellytetään tai soveltamasta tiukempia toimenpiteitä kuin tässä asetuksessa edellytetään.
4 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1) |
’oheispalveluyrityksellä’ yritystä, jonka pääasiallisessa liiketoiminnassa on kyse kiinteistöjen hallinnasta tai hoidosta, tietojenkäsittelypalvelujen hoidosta tai muusta vastaavasta toiminnasta, joka on yhden tai useamman sijoituspalveluyrityksen pääasiallista toimintaa avustavaa; |
2) |
’omaisuudenhoitoyhtiöllä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 19 alakohdassa määriteltyä omaisuudenhoitoyhtiötä; |
3) |
’määritysosapuolella’ johonkin jäsenvaltioon sijoittautunutta yritystä, joka täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (17) 2 artiklan 14 alakohdan määritelmän; |
4) |
’asiakkaalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 9 alakohdassa määriteltyä asiakasta, paitsi tämän asetuksen neljännen osan soveltamiseksi ’asiakkaalla’ tarkoitetaan sijoituspalveluyrityksen mitä tahansa vastapuolta; |
5) |
’hyödyke- ja päästöoikeusmarkkinoilla toimivilla välittäjillä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 150 alakohdassa määriteltyjä hyödyke- ja päästöoikeusmarkkinoilla toimivia välittäjiä; |
6) |
’hyödykejohdannaisilla’ asetuksen (EU) N:o 600/2014 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyjä hyödykejohdannaisia; |
7) |
’toimivaltaisella viranomaisella’ direktiivin (EU) 2019/2034 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista; |
8) |
’luottolaitoksella’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä luottolaitosta; |
9) |
’kaupankäynnillä omaan lukuun’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 6 alakohdassa määriteltyä kaupankäyntiä omaan lukuun; |
10) |
’johdannaisilla’ asetuksen (EU) N:o 600/2014 2 artiklan 1 kohdan 29 alakohdassa määriteltyjä johdannaisia; |
11) |
’konsolidoidulla asemalla’ asemaa, joka syntyy soveltamalla tämän asetuksen vaatimuksia 7 artiklan mukaisesti unionissa emoyrityksenä toimivaan sijoituspalveluyritykseen, unionissa emoyrityksenä toimivaan sijoitusalan holdingyhtiöön tai unionissa emoyrityksenä toimivaan rahoitusalan sekaholdingyhtiöön ikään kuin kyseinen yritys muodostaisi yhdessä kaikkien sijoituspalveluyritysten, rahoituslaitosten, oheispalveluyritysten ja sidonnaisasiamiesten kanssa sijoituspalveluyritysryhmässä yhden ainoan sijoituspalveluyrityksen; tätä määritelmää sovellettaessa ilmaisuilla ’sijoituspalveluyritys’, ’rahoituslaitos’, ’oheispalveluyritys’ ja ’sidonnaisasiamies’ tarkoitetaan myös sellaisia kolmansiin maihin sijoittautuneita yrityksiä, jotka olisivat määritelmien mukaisia, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin; |
12) |
’konsolidoinnin perusteella’ konsolidoidun aseman perusteella; |
13) |
’toimeksiantojen toteuttamisella asiakkaiden lukuun’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä toimeksiantojen toteuttamista asiakkaiden lukuun; |
14) |
’rahoituslaitoksella’ yritystä, joka ei ole luottolaitos tai sijoituspalveluyritys eikä pelkkä teollinen holdingyhtiö ja jonka pääasiallisena toimintana on hankkia omistusosuuksia tai harjoittaa yhtä tai useampaa direktiivin 2013/36/EU liitteessä I olevissa 2–12 ja 15 kohdassa lueteltua toimintaa, mukaan luettuina rahoitusalan holdingyhtiöt, rahoitusalan sekaholdingyhtiöt, sijoitusalan holdingyhtiöt, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2015/2366 (18) tarkoitetut maksulaitokset sekä omaisuudenhoitoyhtiöt mutta pois lukien vakuutushallintayhtiöt ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY (19) 212 artiklan 1 kohdan g alakohdassa määritellyt sekavakuutushallintayhtiöt; |
15) |
’rahoitusvälineellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 15 alakohdassa määriteltyä rahoitusvälinettä; |
16) |
’rahoitusalan holdingyhtiöllä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdassa määriteltyä rahoitusalan holdingyhtiötä; |
17) |
’finanssialan yhteisöllä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 27 alakohdassa määriteltyä finanssialan yhteisöä; |
18) |
’perustamispääomalla’ direktiivin (EU) 2019/2034 3 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa määriteltyä perustamispääomaa; |
19) |
’asiakaskokonaisuudella’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 39 alakohdassa määriteltyä asiakaskokonaisuutta; |
20) |
’sijoitusneuvonnalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 4 alakohdassa määriteltyä sijoitusneuvontaa; |
21) |
’luonteeltaan jatkuvalla sijoitusneuvonnalla’ sijoitusneuvonnan toistuvaa tarjoamista sekä asiakkaan rahoitusvälinesalkun jatkuvaa tai säännöllistä arviointia ja seurantaa tai tarkistamista, mukaan lukien asiakkaan sopimusjärjestelyn perusteella tekemät sijoitukset; |
22) |
’sijoituspalveluyrityksellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä sijoituspalveluyritystä; |
23) |
’sijoitusalan holdingyhtiöllä’ rahoituslaitosta, jonka tytäryritykset ovat yksinomaan tai pääasiallisesti sijoituspalveluyrityksiä tai rahoituslaitoksia, jolloin vähintään yhden tällaisista tytäryrityksistä on oltava sijoituspalveluyritys, ja joka ei ole asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdassa määritelty rahoitusalan holdingyhtiö; |
24) |
’sijoituspalveluilla ja -toiminnalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa määriteltyjä sijoituspalveluja ja -toimintaa; |
25) |
’sijoituspalveluyritysryhmällä’ yritysryhmää, joka koostuu emoyrityksestä ja sen tytäryhtiöistä tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (20) 22 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttävistä yrityksistä, josta vähintään yksi on sijoituspalveluyritys ja johon ei kuulu yhtään luottolaitosta; |
26) |
’K-tekijöillä’ kolmannen osan II osastossa säädettyjä omien varojen vaatimuksia, jotka koskevat sijoituspalveluyrityksen asiakkaille, markkinoille ja itselleen aiheuttamia riskejä; |
27) |
’hoidettavina olevilla varoilla’ tai ’AUM:llä’ (assets under management) niiden varojen arvoa, joita sijoituspalveluyritys hoitaa asiakkaidensa puolesta sekä harkinnanvaraisen salkunhoidon että luonteeltaan jatkuvasta sijoitusneuvonnasta muodostuvien ei-harkinnanvaraisten järjestelyjen nojalla; |
28) |
’hallussa olevilla asiakasrahoilla’ tai ’CMH:lla’ (client money held) sijoituspalveluyrityksen hallussa olevien asiakasrahojen määrää ottaen huomioon varojen erottelua koskevat oikeudelliset järjestelyt ja riippumatta sijoituspalveluyrityksen hallussa oleviin asiakasrahoihin sovellettavasta kansallisesta tilinpäätösjärjestelmästä; |
29) |
’säilytettävinä ja hallinnoitavina olevilla varoilla’ tai ’ASA:lla’ (assets safeguarded and administered) niiden varojen arvoa, joita sijoituspalveluyritys säilyttää ja hallinnoi asiakkaiden puolesta riippumatta siitä, ilmoitetaanko varat sijoituspalveluyrityksen omassa taseessa vai ovatko ne kolmansien osapuolten tileillä; |
30) |
’käsiteltävinä olevilla asiakastoimeksiannoilla’ tai ’COH:lla’ (client orders handled) niiden toimeksiantojen arvoa, jotka sijoituspalveluyritys käsittelee asiakkaiden puolesta vastaanottamalla ja välittämällä asiakastoimeksiantoja ja toteuttamalla toimeksiantoja asiakkaiden lukuun; |
31) |
’keskittymäriskillä’ tai ’CON:llä’ (concentration risk) sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastoon sisältyviä, asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyviä vastuita, joiden arvo ylittää 37 artiklan 1 kohdassa säädetyt rajat; |
32) |
’annetulla määritysmarginaalilla’ tai ’CMG:llä’ (clearing margin given) määritysosapuolen tai ehdot täyttävän keskusvastapuolen edellyttämän kokonaismarginaalin määrää, kun omaan lukuunsa kauppaa käyvän sijoituspalveluyrityksen liiketoimet toteutetaan ja selvitetään määritysosapuolen tai ehdot täyttävän keskusvastapuolen vastuulla; |
33) |
’päivittäisellä kaupankäyntivirralla’ tai ’DTF:llä’ (daily trading flow) niiden liiketoimien päivänarvoa, jotka sijoituspalveluyritys toteuttaa käymällä kauppaa omaan lukuunsa tai toteuttamalla toimeksiantoja asiakkaiden lukuun omissa nimissään, pois lukien niiden toimeksiantojen arvo, jotka sijoituspalveluyritys käsittelee asiakkaiden puolesta vastaanottamalla ja välittämällä asiakastoimeksiantoja ja toteuttamalla toimeksiantoja asiakkaiden lukuun ja jotka on jo otettu huomioon käsiteltävinä olevien asiakastoimeksiantojen yhteydessä; |
34) |
’nettopositioriskillä’ tai ’NPR:llä’ (net position risk) sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastoon kirjattujen liiketoimien arvoa; |
35) |
’kaupan vastapuolen maksukyvyttömyydellä’ tai ’TCD:llä’ (trading counterparty default) sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastossa olevia, 25 artiklassa tarkoitettuihin instrumentteihin ja liiketoimiin liittyviä vastuita, jotka aiheuttavat riskin kaupan vastapuolen maksukyvyttömyydestä; |
36) |
’markkina-arvolla’ tai ’CMV:llä’ (current market value) liiketoimien tai arvopapereiden muodostaman salkun nettomarkkina-arvoa, johon sovelletaan 31 artiklan mukaista nettouttamista, jolloin CMV:tä laskettaessa otetaan huomioon sekä positiiviset että negatiiviset markkina-arvot; |
37) |
’pitkän selvitysajan liiketoimilla’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 272 artiklan 2 alakohdassa määriteltyjä pitkän selvitysajan liiketoimia; |
38) |
’vakuudellisella limiittiluotonannolla’ asetuksen (EU) 2015/2365 (21) 3 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä vakuudellista limiittiluotonantoa; |
39) |
’ylimmällä hallintoelimellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa määriteltyä ylintä hallintoelintä; |
40) |
’rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY (22) 2 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä rahoitusalan sekaholdingyhtiötä; |
41) |
’taseen ulkopuolisella erällä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 liitteessä I tarkoitettuja eriä; |
42) |
’emoyrityksellä’ direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 9 alakohdassa ja 22 artiklassa tarkoitettua emoyritystä; |
43) |
’omistusyhteydellä’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 35 alakohdassa määriteltyä omistusyhteyttä; |
44) |
’voitolla’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 121 alakohdassa määriteltyä voittoa; |
45) |
’ehdot täyttävällä keskusvastapuolella’ tai ’QCCP:llä’ (qualifying central counterparty) asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 88 alakohdassa määriteltyä ehdot täyttävää keskusvastapuolta; |
46) |
’salkunhoidolla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa määriteltyä salkunhoitoa; |
47) |
’huomattavalla omistusosuudella’ asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 36 alakohdassa määriteltyä huomattavaa omistusosuutta; |
48) |
’arvopapereilla toteutettavalla rahoitustoimella’ tai ’SFT:llä’ (securities financing transaction) asetuksen (EU) 2015/2365 3 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä arvopapereilla toteutettavaa rahoitustoimea; |
49) |
’erotelluilla tileillä’ 15 artiklan 2 kohdassa olevaa taulukkoa 1 sovellettaessa niiden yhteisöjen tilejä, joissa sijoituspalveluyrityksen hallussa olevia asiakasrahoja säilytetään komission delegoidun direktiivin (EU) 2017/593 (23) 4 artiklan mukaisesti ja, tapauksen mukaan, jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että sijoituspalveluyrityksen maksukyvyttömyyden tai kriisinratkaisuun tai hallinnointiin asettamisen tapauksessa asiakasrahoja ei voi käyttää muiden sijoituspalveluyritykseen liittyvien saatavien kattamiseen kuin asiakkaan saatavien; |
50) |
’takaisinostotransaktiolla’ asetuksen (EU) 2015/2365 3 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä takaisinostotransaktiota; |
51) |
’tytäryrityksellä’ direktiivin 2013/34/EU 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä ja 22 artiklassa tarkoitettua tytäryritystä, mukaan luettuina kaikki perimmäisen emoyrityksen tytäryrityksen tytäryritykset; |
52) |
’sidonnaisasiamiehellä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 29 alakohdassa määriteltyä sidonnaisasiamiestä; |
53) |
’kokonaisbruttotuotoilla’ sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnan vuosituottoja, jotka liittyvät sijoituspalveluihin ja -toimintaan, joita sijoituspalveluyrityksellä on lupa suorittaa, mukaan luettuina tuotot, jotka ovat peräisin korkotuotoista, osakkeista ja muista kiinteä- tai vaihtuvatuottoisista arvopapereista, provisioista ja palkkioista, voitoista ja tappioista, joita sijoituspalveluyritykselle syntyy sen kaupankäyntitarkoituksessa pidettävistä varoista ja käypään arvoon arvostettavista varoista, tai suojaustoiminnasta, mutta lukuun ottamatta tuottoja, jotka eivät liity suoritettuihin sijoituspalveluihin ja -toimintaan; |
54) |
’kaupankäyntivarastolla’ kaikkia positioita, jotka sijoituspalveluyritys on ottanut rahoitusvälineissä ja hyödykkeissä käydäkseen kauppaa tai suojatakseen positioita, jotka on otettu kaupankäyntitarkoituksessa; |
55) |
’kaupankäyntitarkoituksessa otetuilla positioilla’ seuraavia positioita:
|
56) |
’unionissa emoyrityksenä toimivalla sijoituspalveluyrityksellä’ jäsenvaltiossa toimivaa sijoituspalveluyritystä, joka on osa sijoituspalveluyritysryhmää ja jolla on tytäryrityksenä sijoituspalveluyritys tai rahoituslaitos, tai jolla on omistusyhteys tällaiseen sijoituspalveluyritykseen tai rahoituslaitokseen, ja joka ei ole itse minkään toisen jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen sijoituspalveluyrityksen tytäryritys tai minkään jossakin jäsenvaltiossa perustetun sijoitusalan holdingyhtiön tai rahoitusalan sekaholdingyhtiön tytäryritys; |
57) |
’unionissa emoyrityksenä toimivalla sijoitusalan holdingyhtiöllä’ jäsenvaltiossa olevaa sijoitusalan holdingyhtiötä, joka on osa sijoituspalveluyritysryhmää ja joka ei ole itse minkään toisen jossakin jäsenvaltiossa toimiluvan saaneen sijoituspalveluyrityksen tytäryritys eikä minkään jossakin jäsenvaltiossa olevan toisen sijoitusalan holdingyhtiön tytäryritys; |
58) |
’unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä’ sijoituspalveluyrityksen emoyritystä, joka on direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 15 alakohdassa määritelty rahoitusalan sekaholdingyhtiö. |
2. Siirretään komissiolle valta antaa 56 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä 1 kohdassa annettuja määritelmiä:
a) |
sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovelletaan yhdenmukaisesti; |
b) |
rahoitusmarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi tätä asetusta sovellettaessa. |
II OSASTO
VAATIMUSTEN SOVELTAMISALA
1 LUKU
Vaatimusten yksilöllinen soveltaminen
5 artikla
Yleinen periaate
Sijoituspalveluyritysten on täytettävä toisessa, kolmannessa, neljännessä, viidennessä, kuudennessa ja seitsemännessä osassa säädetyt vaatimukset yksilöllisesti.
6 artikla
Poikkeukset
1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat vapauttaa sijoituspalveluyrityksen 5 artiklan soveltamisesta toisen, kolmannen, neljännen, kuudennen ja seitsemännen osan osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
sijoituspalveluyritys täyttää 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt pienen ja ilman sidossuhteita olevan sijoituspalveluyrityksen edellytykset; |
b) |
yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
|
c) |
sekä sijoituspalveluyritys että sen emoyritys ovat saaneet toimiluvan ja niiden toimintaa valvotaan samassa jäsenvaltiossa; |
d) |
viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia harjoittamaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 tai tämän asetuksen 7 artiklan mukaista konsolidoitua valvontaa, hyväksyvät tällaisen poikkeuksen; |
e) |
omat varat jakaantuvat asianmukaisesti emoyrityksen ja sijoituspalveluyrityksen välillä, ja kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat vapauttaa sijoituspalveluyritykset 5 artiklan soveltamisesta kuudennen osan osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
sijoituspalveluyritys täyttää 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt pienen ja ilman sidossuhteita olevan sijoituspalveluyrityksen edellytykset; |
b) |
sijoituspalveluyritys on tytäryritys ja kuuluu vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen konsolidoituun valvontaan direktiivin 2009/138/EY 228 artiklan mukaisesti; |
c) |
sekä sijoituspalveluyritys että sen emoyritys ovat saaneet toimiluvan ja niiden toimintaa valvotaan samassa jäsenvaltiossa; |
d) |
viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia harjoittamaan direktiivin 2009/138/EY mukaista konsolidoitua valvontaa, hyväksyvät tällaisen poikkeuksen; |
e) |
omat varat jakaantuvat asianmukaisesti emoyrityksen ja sijoituspalveluyrityksen välillä, ja kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat vapauttaa sijoituspalveluyritykset 5 artiklan soveltamisesta viidennen osan osalta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
sijoituspalveluyritys kuuluu konsolidoituun valvontaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti tai kuuluu sijoituspalveluyritysryhmään, jonka osalta sovelletaan tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohtaa muttei 7 artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta; |
b) |
konsolidoinnin perusteella toimiva emoyritys seuraa ja valvoo jatkuvasti ryhmän tai alaryhmän kaikkien tämän vapautuksen kohteina olevien laitosten ja sijoituspalveluyritysten kassatilanteita ja varmistaa riittävän maksuvalmiustason kaikkien kyseisten laitosten ja sijoituspalveluyritysten osalta; |
c) |
emoyritys ja sijoituspalveluyritys ovat tehneet toimivaltaisten viranomaisten hyväksymät sopimukset, jotka mahdollistavat varojen vapaan liikkuvuuden emoyrityksen ja sijoituspalveluyrityksen välillä, jotta kyseiset yritykset voivat täyttää yrityskohtaiset velvoitteensa ja yhteiset velvoitteensa niiden erääntyessä; |
d) |
edellä c alakohdassa tarkoitettujen sopimusten täyttämiselle ei ole sillä hetkellä tai ennakoitavissa olevia olennaisia käytännön esteitä tai oikeudellisia esteitä; |
e) |
viranomaiset, jotka ovat toimivaltaisia harjoittamaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 tai tämän asetuksen 7 artiklan mukaista konsolidoitua valvontaa, hyväksyvät tällaisen poikkeuksen. |
2 LUKU
Varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi ja sijoituspalveluyritysryhmää koskevat poikkeukset
7 artikla
Varovaisuusperiaatteen mukainen konsolidointi
1. Unionissa emoyrityksenä toimivien sijoituspalveluyritysten, unionissa emoyrityksenä toimivien sijoitusalan holdingyhtiöiden tai unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden on noudatettava toisessa, kolmannessa, neljännessä, kuudennessa ja seitsemännessä osassa säädettyjä velvoitteita niiden konsolidoidun aseman perusteella. Emoyrityksen ja sen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tytäryritysten on perustettava asianmukainen organisaatiorakenne ja asiaankuuluvat sisäiset valvontajärjestelyt sen varmistamiseksi, että konsolidointia varten vaaditut tiedot käsitellään ja toimitetaan eteenpäin asianmukaisesti. Emoyrityksen on erityisesti varmistettava, että tytäryrityksillä, joihin tätä asetusta ei sovelleta, on käytössään järjestelmät, menettelyt ja mekanismit, joilla varmistetaan asianmukainen konsolidointi.
2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa ja toista osaa konsolidoidusti, asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisen osan II osastossa vahvistettuja sääntöjä on sovellettava myös sijoituspalveluyrityksiin.
Tämän vuoksi kun sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 84 artiklan 1 kohdan, 85 artiklan 1 kohdan ja 87 artiklan 1 kohdan säännöksiä, on sovellettava ainoastaan viittauksia asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohtaan, ja niiden on näin ollen tulkittava viittaavan tämän asetuksen vastaavien säännösten mukaisiin omien varojen vaatimuksiin.
3. Unionissa emoyrityksenä toimivien sijoituspalveluyritysten, unionissa emoyrityksenä toimivien sijoitusalan holdingyhtiöiden tai unionissa emoyrityksenä toimivien rahoitusalan sekayhtiöiden on noudatettava viidennessä osassa säädettyjä velvoitteita konsolidoidun asemansa perusteella.
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, toimivaltaiset viranomaiset voivat olla soveltamatta emoyhtiöön kyseistä kohtaa ottaen huomioon sijoituspalveluyritysryhmän luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden.
5. EPV laatii luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määritetään sijoituspalveluyritysryhmän varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin laajuutta ja menetelmiä koskevat yksityiskohdat erityisesti kiinteitä yleiskustannuksia koskevan vaatimuksen, pysyvän vähimmäispääomavaatimuksen, K-tekijöiden mukaisen vaatimuksen sijoituspalveluyritysryhmän konsolidoidun aseman perusteella sekä 2 kohdan asianmukaista täytäntöönpanoa koskevan menetelmän ja tarvittavien yksityiskohtien laskemista varten.
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
8 artikla
Ryhmän pääomavaatimus
1. Poiketen siitä, mitä 7 artiklassa säädetään, toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia tämän artiklan soveltamisen riittävän yksinkertaisina pidettyjen ryhmärakenteiden osalta, jos asiakkaille tai markkinoille ei aiheudu koko sijoituspalveluyritysryhmästä johtuvia merkittäviä riskejä, jotka edellyttäisivät muuten konsolidoitua valvontaa. Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava EPV:lle, kun ne sallivat tämän artiklan soveltamisen.
2. Tässä artiklassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
a) |
’omien varojen instrumenteilla’ tarkoitetaan tämän asetuksen 9 artiklassa määriteltyjä ’omia varoja’ ilman, että sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan i alakohdan, 56 artiklan d alakohdan ja 66 artiklan d alakohdan mukaisia vähennyksiä; |
b) |
ilmaisuilla ’sijoituspalveluyritys’, ’rahoituslaitos’, ’oheispalveluyritys’ ja ’sidonnaisasiamies’ tarkoitetaan myös sellaisia kolmansiin maihin sijoittautuneita yrityksiä, jotka olisivat 4 artiklan määritelmien mukaisia, jos ne olisivat sijoittautuneet unioniin. |
3. Unionissa emoyrityksenä toimivilla sijoituspalveluyrityksillä, unionissa emoyrityksenä toimivilla sijoitusalan holdingyhtiöillä, unionissa emoyrityksenä toimivilla rahoitusalan sekaholdingyhtiöillä ja millä tahansa muilla emoyrityksillä, jotka ovat sijoituspalveluyrityksiä, rahoituslaitoksia, oheispalveluyrityksiä tai sidonnaisasiamiehiä sijoituspalveluyritysryhmässä, on oltava ainakin riittävästi omien varojen instrumentteja kattamaan seuraavien määrien summa:
a) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan i alakohdassa, 56 artiklan d alakohdassa ja 66 artiklan d alakohdassa tarkoitettujen, sijoituspalveluyritysryhmän sijoituspalveluyrityksissä, rahoituslaitoksissa, oheispalveluyrityksissä ja sidonnaisasiamiehissä olevien kaikkien omistusosuuksien, etuoikeudeltaan huonompien saamisten ja instrumenttien täysimääräisen kirjanpitoarvon summa; ja |
b) |
sijoituspalveluyritysryhmän sijoituspalveluyritysten, rahoituslaitosten, oheispalveluyritysten ja sidonnaisasiamiesten hyväksi luettavien kaikkien ehdollisten velkojen kokonaismäärä. |
4. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että unionissa emoyrityksenä toimivalla sijoitusalan holdingyhtiöllä tai unionissa emoyrityksenä toimivalla rahoitusalan sekaholdingyhtiöllä ja millä tahansa muulla emoyrityksellä, joka on sijoituspalveluyritys, rahoituslaitos, oheispalveluyritys tai sidonnaisasiamies sijoituspalveluyritysryhmässä, on 3 kohdan mukaisesti laskettua määrää pienempi määrä omia varoja, jos tämä määrä ei ole pienempi kuin tytäryrityksinä toimiville sijoituspalveluyrityksille, rahoituslaitoksille, oheispalveluyrityksille ja sidonnaisasiamiehille yksilöllisesti asetettujen omien varojen vaatimusten ja näiden yhteisöjen hyväksi luettavien ehdollisten velkojen kokonaismäärän summa.
Tätä kohtaa sovellettaessa omien varojen vaatimus, jota sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin kolmansissa maissa sijaitseviin ja asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin tytäryrityksiin, vastaa nimellisiä omien varojen vaatimuksia, joilla varmistetaan riittävä varovaisuuden taso kyseisten tytäryritysten aiheuttamien riskien kattamiseksi.
5. Unionissa emoyrityksenä toimivilla sijoituspalveluyrityksillä, unionissa emoyrityksenä toimivilla sijoitusalan holdingyhtiöillä ja unionissa emoyrityksenä toimivilla rahoitusalan sekaholdingyhtiöillä on oltava käytössään järjestelmät, joilla seurataan ja valvotaan kaikkien sijoituspalveluyritysryhmään kuuluvien sijoituspalveluyritysten, sijoitusalan holdingyhtiöiden, rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, rahoituslaitosten, oheispalveluyritysten ja sidonnaisasiamiesten pääoma- ja rahoituslähteitä.
TOINEN OSA
OMAT VARAT
9 artikla
Omien varojen koostumus
1. Sijoituspalveluyrityksillä on oltava omia varoja, jotka koostuvat niiden ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) summasta, ja jotka täyttävät aina kaikki seuraavat edellytykset:
a) |
|
b) |
|
c) |
|
jossa
i) |
ydinpääoma (CET1) on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisen osan I osaston 2 luvun mukaisesti, ensisijainen lisäpääoma (AT1) on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisen osan I osaston 3 luvun mukaisesti ja toissijainen pääoma (T2) on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisen osan I osaston 4 luvun mukaisesti; ja |
ii) |
D on määritelty 11 artiklassa. |
2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen:
a) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja vähennyksiä on sovellettava kaikilta osin ilman, että kyseisen asetuksen 39 ja 48 artiklaa sovelletaan; |
b) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja vähennyksiä sovelletaan kaikilta osin ilman, että kyseisen asetuksen 41 artiklaa sovelletaan; |
c) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan h alakohdassa, 56 artiklan c alakohdassa ja 66 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja vähennyksiä sovelletaan kaikilta osin, mikäli ne liittyvät pääomainstrumenttien omistusosuuksiin, joita ei ole kaupankäyntivarastossa, ilman että kyseisen asetuksen 46, 60 ja 70 artiklassa säädettyjä mekanismeja sovelletaan; |
d) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettuja vähennyksiä sovelletaan kaikilta osin ilman, että sovelletaan kyseisen asetuksen 48 artiklaa; |
e) |
seuraavia säännöksiä ei sovelleta sijoituspalveluyritysten omien varojen määritykseen:
|
3. Sijoituspalveluyritysten on sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013 toisen osan I osaston 6 luvun asiaankuuluvia säännöksiä määrittäessään omien varojen vaatimukset tämän asetuksen mukaisesti. Kyseisiä säännöksiä sovellettaessa asetuksen (EU) N:o 575/2013 77 ja 78 artiklan mukainen valvontaviranomaisen lupa katsotaan myönnetyksi, jos yksi kyseisen asetuksen 78 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai 78 artiklan 4 kohdassa säädetyistä edellytyksistä täyttyy.
4. Sovellettaessa 1 kohdan a alakohtaa toimivaltaiset viranomaiset voivat niiden sijoituspalveluyritysten osalta, jotka eivät ole oikeushenkilöitä tai osakeyhtiöitä tai jotka täyttävät tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt pienten ja ilman sidossuhteita olevien sijoituspalveluyritysten edellytykset, EPV:tä kuultuaan sallia, että muita välineitä tai varoja pidetään kyseisten sijoituspalveluyritysten omina varoina edellyttäen, että kyseisiin välineisiin tai varoihin voidaan soveltaa neuvoston direktiivin 86/635/ETY (24) 22 artiklan mukaista kohtelua. EPV laatii ja julkaisee yhdessä arvopaperimarkkinaviranomaisen kanssa kultakin toimivaltaiselta viranomaiselta saatujen tietojen perusteella luettelon kaikenlaisista välineistä tai varoista, jotka kussakin jäsenvaltiossa katsotaan sellaisenaan omiksi varoiksi, sekä pitää sitä yllä. Luettelo on julkaistava ensimmäistä kertaa viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
5. Sijoituspalveluyritysryhmään kuuluvan finanssialan yhteisön omien varojen instrumenttien omistusosuuksia ei vähennetä ryhmän yksittäisen sijoituspalveluyrityksen omien varojen laskemista varten edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
emoyrityksen nopealle pääoman siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle ei ole sillä hetkellä tai ennakoitavissa olennaisia käytännön tai oikeudellisia esteitä; |
b) |
finanssialan yhteisö kuuluu emoyrityksen riskien arviointi-, mittaamis- ja valvontamenettelyjen piiriin; |
c) |
toimivaltaiset viranomaiset eivät sovella 8 artiklassa säädettyä poikkeusta. |
10 artikla
Finanssialan ulkopuoliset huomattavat omistusosuudet
1. Sovellettaessa tätä osaa sijoituspalveluyritysten on vähennettävä a ja b alakohdassa määritetyt rajat ylittävät määrät asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklassa tarkoitettujen ydinpääoman (CET1) erien määrityksestä:
a) |
huomattava omistusosuus, jonka määrä on yli 15 prosenttia sijoituspalveluyrityksen tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti lasketuista omista varoista mutta ilman, että sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan k alakohdan i alakohdassa tarkoitettua vähennystä, yrityksessä, joka ei ole finanssialan yhteisö; |
b) |
sijoituspalveluyrityksen muissa yrityksissä kuin finanssialan yhteisöissä olevien huomattavien omistusosuuksien kokonaismäärä, joka on yli 60 prosenttia sen tämän asetuksen 9 artiklan mukaisesti lasketuista omista varoista, mutta ilman, että sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 36 artiklan 1 kohdan k alakohdan i alakohdassa tarkoitettua vähennystä. |
2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltää sen, että sijoituspalveluyrityksellä on 1 kohdassa tarkoitettuja huomattavia omistusosuuksia, joiden määrä ylittää kyseisessä kohdassa säädetyt omien varojen prosenttiosuudet. Toimivaltaisten viranomaisten on viipymättä julkistettava päätöksensä, jossa ne käyttävät tätä valtaa.
3. Edellä 1 kohdassa määritetyssä laskennassa ei oteta huomioon muissa yrityksissä kuin finanssialan yhteisöissä olevia osakkeita, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a) |
osakkeet ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 79 artiklassa tarkoitetussa väliaikaisessa omistuksessa taloudellisen avustusoperaation aikana; |
b) |
kyseisten osakkeiden hallussapito on merkintäsitoumuksia koskeva positio, jota pidetään enintään viisi työpäivää; |
c) |
osakkeet ovat sijoituspalveluyrityksen omissa nimissä toisten lukuun. |
4. Osakkeita, jotka eivät ole direktiivin 86/635/ETY 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua arvonsa säilyttävää käyttöomaisuutta, ei saa sisällyttää tämän artiklan 1 kohdassa määritettyyn laskelmaan.
KOLMAS OSA
PÄÄOMAVAATIMUKSET
I OSASTO
YLEISET VAATIMUKSET
11 artikla
Omien varojen vaatimukset
1. Sijoituspalveluyrityksillä on jatkuvasti oltava 9 artiklan mukaisia omia varoja, joiden määrä on vähintään D, kun D on määritelty suurimmaksi seuraavista määristä:
a) |
niiden kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus, joka lasketaan 13 artiklan mukaisesti; |
b) |
niiden pysyvä vähimmäispääomavaatimus 14 artiklan mukaisesti; |
c) |
niiden K-tekijöiden mukainen vaatimus, joka lasketaan 15 artiklan mukaisesti. |
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos sijoituspalveluyritys täyttää 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt pienen ja ilman sidossuhteita olevan sijoituspalveluyrityksen edellytykset, D on määriteltävä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyistä määristä suurimmaksi.
3. Jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnassa on tapahtunut olennainen muutos, ne voivat vaatia direktiivin (EU) 2019/2034 IV osaston 2 luvun 4 jakson mukaisesti, että sijoituspalveluyritykseen sovelletaan tässä artiklassa tarkoitettua muuta omien varojen vaatimusta.
4. Jos sijoituspalveluyritykset eivät enää täytä tai eivät tule enää täyttämään tämän artiklan vaatimuksia, niiden on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle heti, kun ne saavat siitä tiedon.
12 artikla
Pienet ja ilman sidossuhteita olevat sijoituspalveluyritykset
1. Sovellettaessa tätä asetusta sijoituspalveluyritysten katsotaan olevan pieniä ja ilman sidossuhteita olevia sijoituspalveluyrityksiä, jos ne täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:
a) |
hoidettavina olevat varat (AUM) ovat 17 artiklan mukaisesti mitattuina alle 1,2 miljardia euroa; |
b) |
käsiteltävinä olevien asiakastoimeksiantojen (COH) määrä on 20 artiklan mukaisesti mitattuna pienempi kuin jompikumpi seuraavista:
|
c) |
säilytettävinä ja hallinnoitavina olevat varat (ASA) ovat 19 artiklan mukaisesti mitattuina nolla; |
d) |
hallussa olevat asiakasrahat (CMH) ovat 18 artiklan mukaisesti mitattuina nolla; |
e) |
päivittäinen kaupankäyntivirta (DTF) on 33 artiklan mukaisesti mitattuna nolla; |
f) |
nettopositioriski (NPR) tai annettu määritysmarginaali (CMG) 22 ja 23 artiklan mukaisesti mitattuna on nolla; |
g) |
kaupan vastapuolen maksukyvyttömyys (TCD) 26 artiklan mukaisesti mitattuna on nolla; |
h) |
sijoituspalveluyrityksen taseeseen sisältyvä ja taseen ulkopuolinen loppusumma on alle 100 miljoonaa euroa; |
i) |
sijoituspalveluyrityksen sijoituspalveluista ja -toiminnasta saadut kokonaisbruttotuotot ovat alle 30 miljoonaa euroa vuodessa tiettyä tilikautta välittömästi edeltävän kahden vuoden jakson vuotuisten lukujen perusteella laskettuna keskiarvona. |
Poiketen siitä, mitä II osaston säännöksissä säädetään, sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a, b, c, e ja f alakohtaa, sekä g alakohtaa siltä osin kuin kyseinen alakohta liittyy nettopositioriskiin, sovelletaan päivän päätösarvoja.
Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan f alakohtaa siltä osin kuin kyseinen alakohta liittyy annettuun määritysmarginaaliin, sovelletaan päivänsisäisiä arvoja.
Sovellettaessa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohtaa ja rajoittamatta direktiivin 2014/65/EU 16 artiklan 9 kohdan ja delegoidun direktiivin (EU) 2017/593 2 ja 4 artiklan soveltamista, sovelletaan päivänsisäisiä arvoja paitsi jos tilitietojen kirjaamisessa tai tilien täsmäytyksessä on sattunut virhe, joka osoittaa virheellisesti, että sijoituspalveluyritys ylitti tämän kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitetun nollatason, ja joka on korjattu ennen pankkipäivän päättymistä. Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle viipymättä virheestä, siihen johtaneista syistä ja sen korjaamisesta.
Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan h ja i alakohtaa sovelletaan viimeksi kuluneen tilikauden, jota koskevat tilit ylin hallintoelin on hyväksynyt ja tehnyt tilinpäätöksen, lopussa olevia määriä. Jos tilinpäätöstä ja tilien hyväksymistä ei ole saatu toteutettua kuuden kuukauden kuluttua viimeksi kuluneen tilikauden päättymisestä, sijoituspalveluyrityksen on käytettävä alustavaa tilinpäätöstä.
Sijoituspalveluyritykset voivat mitata ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdissa tarkoitetut arvot soveltamalla II osaston mukaisia menetelmiä ottaen huomioon, että mittaukset on tehtävä 12 kuukauden osalta, ja jättämättä pois kolmen viimeisimmän kuukauden arvoja. Sijoituspalveluyritysten, jotka valitsevat tämän mittausmenetelmän, on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle ja sovellettava valittua menetelmää yhtäjaksoisen, vähintään 12 peräkkäisen kuukauden kauden ajan.
2. Edellä olevan 1 kohdan a, b, h ja i alakohdassa säädettyjä edellytyksiä sovelletaan kaikkiin ryhmään kuuluviin sijoituspalveluyrityksiin yhdistetysti. Sovellettaessa 1 kohdan i alakohdan mukaista kokonaisbruttotuottojen mittausta sijoituspalveluyritykset voivat jättää huomiotta ryhmän sisäisten bruttotuottojen osalta mahdollisesti syntyvän kaksinkertaisen laskennan.
Edellä 1 kohdan c–g alakohdassa säädettyjä edellytyksiä sovelletaan jokaiseen sijoituspalveluyritykseen yksilöllisesti.
3. Jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä kaikkia 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, katsotaan välittömästi, ettei se enää ole pieni ja ilman sidossuhteita oleva sijoituspalveluyritys.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä 1 kohdan a, b, h tai i alakohdassa säädettyjä edellytyksiä mutta täyttää edelleen mainitun kohdan c–g alakohdassa säädetyt edellytykset, sen ei enää katsota olevan pieni ja ilman sidossuhteita oleva sijoituspalveluyritys kolmen kuukauden kuluttua päivästä, jona kynnysarvo on ylitetty. Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista kynnysarvon ylityksistä.
4. Jos sijoituspalveluyritys, joka ei ole täyttänyt kaikkia 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, täyttää ne myöhemmin, sen katsotaan olevan pieni ja ilman sidossuhteita oleva sijoituspalveluyritys vasta kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona edellytykset täyttyvät, jos kyseisellä ajanjaksolla ei ole tapahtunut kynnysarvojen ylityksiä ja sijoituspalveluyritys on viipymättä ilmoittanut asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle.
13 artikla
Kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus
1. Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan a alakohtaa kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus on vähintään yksi neljäsosa edellisen vuoden kiinteistä yleiskustannuksista. Sijoituspalveluyritysten on käytettävä sovellettavasta tilinpäätössäännöksestä johtuvia lukuja.
2. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että sijoituspalveluyrityksen toiminnassa on tapahtunut olennainen muutos, se voi mukauttaa 1 kohdassa tarkoitettua pääomamäärää.
3. Jos sijoituspalveluyritys ei ole vielä harjoittanut liiketoimintaa yhtä vuotta sijoituspalvelujen tarjoamisen tai sijoitustoiminnan harjoittamisen aloituspäivästä alkaen, sen on käytettävä 1 kohdassa tarkoitetussa laskennassa ennakoituja kiinteitä yleiskustannuksia, jotka sisältyvät sen 12 ensimmäisen toimintakuukauden ennusteisiin, jotka on toimitettu sen toimilupahakemuksen ohessa.
4. EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla täydennetään 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen laskentaa sisällyttämällä siihen vähintään seuraavat vähennettävät erät:
a) |
henkilöstön bonukset ja muut palkkiot siltä osin kuin ne riippuvat sijoituspalveluyrityksen kyseisen vuoden nettovoitosta; |
b) |
työntekijöiden, johtajien ja kumppaneiden voitto-osuudet; |
c) |
muut voitonjaot ja muut muuttuvat palkkiot siltä osin kuin ne ovat täysin harkinnanvaraisia; |
d) |
maksetut yhteispalkkiot, jotka ovat suoraan sidoksissa kokonaistuloihin sisältyviin saatuihin palkkioihin, jolloin maksettujen palkkioiden maksamisen ehtona on saatujen palkkioiden tosiasiallinen saaminen; |
e) |
sidonnaisasiamiehille suoritetut palkkiot; |
f) |
epätavanomaisesta toiminnasta johtuvat kertaluonteiset menot. |
EPV:n on lisäksi määritettävä tätä artiklaa sovellettaessa olennaisen muutoksen käsite.
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
14 artikla
Pysyvä vähimmäispääomavaatimus
Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa pysyvä vähimmäispääomavaatimus vastaa vähintään direktiivin (EU) 2019/2034 9 artiklassa säädettyjä perustamispääoman tasoja.
II OSASTO
K-TEKIJÖIDEN MUKAINEN VAATIMUS
1 LUKU
Yleiset periaatteet
15 artikla
K-tekijöiden mukainen vaatimus ja sovellettavat kertoimet
1. Sovellettaessa 11 artiklan 1 kohdan c alakohtaa K-tekijöiden mukainen vaatimus on vähintään seuraavien tekijöiden summa:
a) |
asiakkaaseen kohdistuvan riskin (RtC) K-tekijät, jotka lasketaan 2 luvun mukaisesti; |
b) |
markkinaan kohdistuvan riskin (RtM) K-tekijät, jotka lasketaan 3 luvun mukaisesti; |
c) |
yritykseen kohdistuvan riskin (RtF) K-tekijät, jotka lasketaan 4 luvun mukaisesti. |
2. Seuraavia kertoimia sovelletaan vastaaviin K-tekijöihin:
Taulukko 1
K-TEKIJÄT |
KERROIN |
|
Sekä harkinnanvaraisen salkunhoidon että ei-harkinnanvaraisten luonteeltaan jatkuvien neuvontajärjestelyjen nojalla hoidettavina olevat varat |
K-AUM |
0,02 % |
Hallussa olevat asiakasrahat |
K-CMH (erotelluilla tileillä) |
0,4 % |
K-CMH (erottelemattomilla tileillä) |
0,5 % |
|
Säilytettävinä ja hallinnoitavina olevat varat |
K-ASA |
0,04 % |
Käsiteltävinä olevat asiakastoimeksiannot |
K-COH käteiskaupat |
0,1 % |
|
K-COH johdannaiset |
0,01 % |
Päivittäinen kaupankäyntivirta |
K-DTF käteiskaupat |
0,1 % |
|
K-DTF johdannaiset |
0,01 % |
3. Sijoituspalveluyritysten on seurattava K-tekijöidensä arvoa havaitakseen kaikki suuntaukset, jotka voivat muuttaa olennaisesti niiden seuraavan seitsemännen osan mukaisen raportointikauden omien varojen vaatimusta 11 artiklaa sovellettaessa, ja ilmoitettava tällaisesta olennaisesti erilaisesta omien varojen vaatimuksesta toimivaltaiselle viranomaiselleen.
4. Jos toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että sijoituspalveluyrityksen liiketoiminnassa on tapahtunut olennainen muutos, joka vaikuttaa asiaankuuluvan K-tekijän määrään, ne voivat mukauttaa vastaavaa määrää direktiivin (EU) 2019/2034 39 artiklan 39 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
5. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys, EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa
a) |
määritetään kolmannen osan II osastossa säädettyjen K-tekijöiden mittausmenetelmät; |
b) |
määritetään tässä asetuksessa tarkoitettujen eroteltujen tilien käsite niiden edellytysten osalta, joilla varmistetaan asiakasrahojen suojaaminen, jos sijoituspalveluyritys kaatuu; |
c) |
määritetään tämän artiklan 2 kohdassa olevan taulukon 1 mukaisiin K-DTF-tekijän kertoimiin tehtävät korjaukset, mikäli komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/578 (25) tarkoitetuissa stressikausien markkinaolosuhteissa K-DTF-tekijää koskevat vaatimukset vaikuttavat liian rajoittavasti ja haittaavat rahoitusjärjestelmän vakautta. |
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
2 LUKU
RtC K -tekijät
16 artikla
RtC K -tekijöiden mukainen vaatimus
RtC K -tekijöiden mukainen vaatimus määritetään seuraavalla kaavalla:
K-AUM+K-CMH+K-ASA+K-COH
jossa
K-AUM on 17 artiklan mukaisesti mitattu AUM kerrottuna vastaavalla 15 artiklan 2 kohdan mukaisella kertoimella;
K-CMH on 18 artiklan mukaisesti mitattu CMH kerrottuna vastaavalla 15 artiklan 2 kohdan mukaisella kertoimella;
K-ASA on 19 artiklan mukaisesti mitattu ASA kerrottuna vastaavalla 15 artiklan 2 kohdan mukaisella kertoimella;
K-COH on 20 artiklan mukaisesti mitattu COH kerrottuna vastaavalla 15 artiklan 2 kohdan mukaisella kertoimella.
17 artikla
AUM:n mittaaminen K-AUM:n laskentaa varten
1. K-AUM:n laskentaan tarvittava AUM saadaan mittaamalla edeltävien 15 kuukauden ajalta kaikkien kuukauden aikana hoidettavina olevien varojen arvo kunkin kuukauden viimeisenä pankkipäivänä ja laskemalla näiden arvojen liukuva keskiarvo muunnettuna yhteisöjen silloiseksi toimintavaluutaksi ottamatta kuitenkaan huomioon kolmea tuoreinta kuukausiarvoa.
AUM on 12 jäljelle jäävän kuukausittaisten arvojen aritmeettinen keskiarvo.
K-AUM lasketaan kunkin kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä.
2. Jos sijoituspalveluyritys on virallisesti delegoinut varainhoidon toiselle finanssialan yhteisölle, nämä varat on sisällytettävä 1 kohdan mukaisesti mitattavaan AUM:n kokonaismäärään.
Jos toinen finanssialan yhteisö on virallisesti delegoinut varainhoidon sijoituspalveluyritykselle, nämä varat on jätettävä pois 1 kohdan mukaisesti mitattavasta hoidettavina olevien varojen kokonaismäärästä.
Jos sijoituspalveluyritys on hoitanut varoja alle 15 kuukauden ajan tai jos se on hoitanut niitä pidempään ollessaan pieni ja ilman sidossuhteita oleva sijoituspalveluyritys ja ylittää nyt AUM:n kynnysarvon, sen on käytettävä AUM:ia koskevia historiatietoja 1 kohdassa tarkoitetun jakson ajan heti, kun kyseiset tiedot ovat saatavilla K-AUM:n laskentaa varten. Toimivaltainen viranomainen voi korvata puuttuvat historiatiedot lakisääteisillä määrityksillä, jotka perustuvat direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan mukaisesti toimitettuihin sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaennusteisiin.
18 artikla
CMH:n mittaaminen K-CMH:n laskentaa varten
1. K-CMH:n laskentaan tarvittava CMH saadaan mittaamalla edeltävien yhdeksän kuukauden ajalta kaikkien päivän aikana hallussa olevien asiakasrahojen arvo kunkin pankkipäivän päättyessä ja laskemalla näiden arvojen liukuva keskiarvo ottamatta kuitenkaan huomioon kolmea viimeisintä kuukautta.
CMH on kuuden jäljelle jäävän kuukauden päivittäisten arvojen aritmeettinen keskiarvo.
K-CMH lasketaan kunkin kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä.
2. Jos sijoituspalveluyritys on pitänyt asiakasrahoja hallussaan alle yhdeksän kuukauden ajan, sen on käytettävä CMH-tekijää koskevia historiatietoja 1 kohdassa tarkoitetun jakson ajan heti, kun kyseiset tiedot ovat saatavilla K-CMH:n laskentaa varten.
Toimivaltainen viranomainen voi korvata puuttuvat historiatiedot lakisääteisillä määrityksillä, jotka perustuvat direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan mukaisesti toimitettuihin sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaennusteisiin.
19 artikla
ASA:n mittaaminen K-ASA:n laskentaa varten
1. K-ASA:n laskentaan tarvittava ASA saadaan mittaamalla edeltävien yhdeksän kuukauden ajalta kaikkien päivän aikana säilytettävinä ja hallinnoitavina olevien varojen arvo kunkin pankkipäivän päättyessä ja laskemalla näiden arvojen liukuva keskiarvo ottamatta kuitenkaan huomioon kolmea viimeisintä kuukautta.
ASA on kuuden jäljelle jäävän kuukauden päivittäisten arvojen aritmeettinen keskiarvo.
K-ASA lasketaan kunkin kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä.
2. Jos sijoituspalveluyritys on virallisesti delegoinut varojen säilyttämis- ja hoitotehtävät toiselle finanssialan yhteisölle tai jos toinen finanssialan yhteisö on virallisesti delegoinut kyseiset tehtävät sijoituspalveluyritykselle, kyseiset varat on sisällytettävä 1 kohdan mukaisesti mitattavaan ASA:n kokonaismäärään.
3. Jos sijoituspalveluyritys on säilyttänyt ja hallinnoinut varoja alle kuuden kuukauden ajan, sen on käytettävä ASA-tekijää koskevia historiatietoja 1 kohdassa tarkoitetusta jaksosta alkaen heti, kun tällaiset tiedot ovat saatavilla. Toimivaltainen viranomainen voi korvata puuttuvat historiatiedot lakisääteisillä määrityksillä, jotka perustuvat direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan mukaisesti toimitettuihin sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaennusteisiin.
20 artikla
COH:n mittaaminen K-COH:n laskentaa varten
1. K-COH:n laskentaan tarvittava COH saadaan mittaamalla edeltävien kuuden kuukauden ajalta kaikkien päivän aikana käsiteltävinä olevien asiakastoimeksiantojen arvo jokaisen pankkipäivän aikana ja laskemalla näiden arvojen liukuva keskiarvo ottamatta kuitenkaan huomioon kolmea viimeisintä kuukautta.
COH on kolmen jäljelle jäävän kuukauden päivittäisten arvojen aritmeettinen keskiarvo.
K-COH lasketaan kunkin kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä.
2. COH saadaan laskemalla yhteen sekä käteiskauppojen että johdannaisten osalta ostojen absoluuttinen arvo ja myyntien absoluuttinen arvo seuraavasti:
a) |
käteiskauppojen osalta arvo on kussakin kaupassa maksettu tai vastaanotettu määrä; |
b) |
johdannaisten osalta kaupan arvo on sopimuksen nimellisarvo. |
Korkojohdannaisten nimellismäärä on mukautettava kyseisten sopimusten jäljellä olevana maturiteettina (vuosina ilmaistuna). Nimellismäärä on kerrottava seuraavalla kaavalla lasketun duraation mukaisesti:
Duraatio=(jäljellä oleva maturiteetti (vuosina ilmaistuna))/10
COH:hon sisällytetään salkunhoitopalveluja sijoitusrahastojen lukuun tarjoavien sijoituspalveluyritysten toteuttamat liiketoimet sanotun kuitenkaan rajoittamatta viidennen alakohdan soveltamista.
COH:hon sisällytetään sellaisesta sijoitusneuvonnasta johtuvat liiketoimet, jonka osalta sijoituspalveluyritys ei laske K-AUM:ia.
COH:hon ei sisällytetä sijoituspalveluyrityksen käsittelemiä liiketoimia, jotka liittyvät asiakkaan sijoitussalkun hoitamiseen ja joissa sijoituspalveluyritys jo laskee kyseisen asiakkaan sijoituksia koskevan K-AUM:n tai joissa kyseinen toiminta liittyy varainhoidon delegoimiseen sijoituspalveluyritykselle, joka ei 17 artiklan 2 kohdan nojalla osaltaan edistä kyseisen sijoituspalveluyrityksen AUM-tekijää.
COH:sta jätetään pois sijoituspalveluyrityksen omissa nimissään itseään varten tai asiakkaan lukuun toteuttamat liiketoimet.
Sijoituspalveluyritykset voivat jättää COH:ta koskevien mittausten ulkopuolelle kaikki sellaiset toimeksiannot, joita ei ole toteutettu, jos toteuttamatta jättäminen johtuu siitä, että asiakas peruuttaa toimeksiannon aikataulun mukaisesti.
3. Jos sijoituspalveluyritys on käsitellyt asiakastoimeksiantoja alle kuuden kuukauden ajan tai jos se on käsitellyt niitä pidempään ollessaan pieni ja ilman sidossuhteita oleva sijoituspalveluyritys, sen on käytettävä COH:ta koskevia historiatietoja 1 kohdassa tarkoitetusta ajanjaksosta alkaen heti, kun kyseiset tiedot ovat saatavilla K-COH:n laskentaa varten. Toimivaltainen viranomainen voi korvata puuttuvat historiatiedot lakisääteisillä määrityksillä, jotka perustuvat direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan mukaisesti toimitettuihin sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaennusteisiin.
3 LUKU
RtM K -tekijät
21 artikla
RtM K -tekijöiden mukainen vaatimus
1. RtM K -tekijöiden mukainen vaatimus, joka koskee omaan lukuunsa joko itseään varten tai asiakkaan puolesta kauppaa käyvän sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivaraston positioita, on joko 22 artiklan mukaisesti laskettu K-NPR tai 23 artiklan mukaisesti laskettu K-CMG.
2. Sijoituspalveluyritysten on hallinnoitava kaupankäyntivarastoaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan I osaston 3 luvun mukaisesti.
3. RtM K-tekijöiden mukaista vaatimusta sovelletaan kaikkiin kaupankäyntivaraston positioihin, joihin kuuluvat erityisesti vieraan pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden positiot (mukaan lukien arvopaperistamisinstrumentit), oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset, valuutta ja kulta sekä hyödykkeet (päästöoikeudet mukaan lukien).
4. Sijoituspalveluyrityksen on otettava huomioon RtM K-tekijöiden mukaisen vaatimuksen laskennassa muita kuin kaupankäyntivaraston positioita, jos ne aiheuttavat valuuttakurssi- tai hyödykeriskin.
22 artikla
K-NPR:n laskenta
Omaan lukuunsa joko itseään varten tai asiakkaan puolesta kauppaa käyvän sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivaraston positioita koskeva omien varojen vaatimus, joka tarvitaan K-NPR:n laskemiseen, lasketaan käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä:
a) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston 2, 3 ja 4 luvussa säädetty standardimenetelmä; |
b) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston 1 a luvussa säädetty vaihtoehtoinen standardimenetelmä; |
c) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston 1 b luvussa säädetty vaihtoehtoinen sisäisten mallien menetelmä. |
23 artikla
K-CMG:n laskenta
1. Sovellettaessa 21 artiklaa toimivaltaisen viranomaisen on sallittava, että sijoituspalveluyritys laskee K-CMG:n kaikille määrityksen kohteena oleville positioille tai salkkukohtaisesti, jos koko sijoitussalkku kuuluu määrityksen tai vakuusmarginaalien laskemisen piiriin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
sijoituspalveluyritys ei kuulu ryhmään, johon sisältyy luottolaitos; |
b) |
kyseiset liiketoimet määritetään ja selvitetään ehdot täyttävän keskusvastapuolen määritysosapuolen vastuulla ja kyseinen määritysosapuoli on tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, ja liiketoimille tehdään joko keskusvastapuolimääritys ehdot täyttävän keskusvastapuolen tasolla tai ne toimitetaan muutoin luovutus maksua vastaan -periaatteella mainitun määritysosapuolen vastuulla; |
c) |
määritysosapuolen edellyttämän kokonaismarginaalin laskenta perustuu määritysosapuolen vakuusmalliin; |
d) |
sijoituspalveluyritys on osoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle, että K-CMG:n valinta RtM-riskin laskentaa varten voidaan perustella tietyillä kriteereillä, joita voivat olla sijoituspalveluyrityksen keskeisten toimintojen luonne, jolloin niiden on pääasiassa oltava määrityksen ja vakuusmarginaalien laskemisen piiriin kuuluvaa kaupankäyntitoimintaa määritysosapuolen vastuulla, sekä se, että sijoituspalveluyrityksen muut toiminnot ovat merkitykseltään vähäisiä mainittuihin keskeisiin toimintoihin verrattuna; ja |
e) |
toimivaltainen viranomainen on arvioinut, että K-CMG:n piiriin kuuluvan sijoitussalkun (salkkujen) valintaa ei ole tehty tarkoituksena hyödyntää omien varojen vaatimusten osalta toimijalle suotuisinta sääntelyä kohtuuttomalla tai vakavaraisuuden kannalta epäasianmukaisella tavalla. |
Ensimmäisen alakohdan c alakohdan soveltamiseksi toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava säännöllisesti arviointi sen vahvistamiseksi, että vakuusmalli johtaa vakuusvaatimuksiin, joissa otetaan huomioon sijoituspalveluyritysten kaupankäynnin kohteena olevien tuotteiden riskiominaisuudet sekä vakuuksien keräämisen aikaväli, markkinoiden likviditeetti ja muutosten mahdollisuus transaktion aikana.
Vakuusvaatimusten on oltava riittäviä kattamaan asianmukaisella aikavälillä tappiot, joita vähintään 99 prosenttia riskimuutoksista saattaa aiheuttaa siten, että pitoaika on ainakin kaksi pankkipäivää. Kyseisen määritysosapuolen käyttämät vakuusmallit tämän kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitetun vakuuden vaatimista varten on suunniteltava siten, että varovaisuuden taso on vastaava kuin mitä edellytetään vakuusvaatimuksia koskevissa asetuksen (EU) N:o 648/2012 41 artiklan säännöksissä.
2. K-CMG:n on oltava määritysosapuolen päivittäin sijoituspalveluyritykseltä edellyttämän kokonaismarginaalin kolmanneksi suurin määrä edeltävien kolmen kuukauden aikana kerrottuna kertoimella 1,3.
3. EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joilla määritetään edellytetyn kokonaismarginaalin määrän laskenta sekä 2 kohdassa tarkoitettu K-CMG:n laskentamenetelmä, erityisesti kun K-CMG:tä sovelletaan salkkukohtaisesti, sekä 1 kohdan e alakohdan säännösten noudattamista koskevia edellytyksiä.
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
4 LUKU
RtF K -tekijät
24 artikla
RtF K -tekijöiden mukainen vaatimus
RtF K -tekijöiden mukainen vaatimus määritetään seuraavalla kaavalla:
K-TCD+K-DTF+K-CON
jossa
K-TCD on 26 artiklan mukaisesti laskettu määrä;
K-DTF on 33 artiklan mukaisesti mitattu DTF kerrottuna vastaavalla 15 artiklan 2 kohdan mukaisella kertoimella ja
K-CON on 39 artiklan mukaisesti laskettu määrä.
K-TCD ja K-CON perustuvat omaan lukuunsa joko itseään varten tai asiakkaan puolesta kauppaa käyvän sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastoon kirjattuihin liiketoimiin.
K-DTF perustuu omaan lukuunsa joko itseään varten tai asiakkaan puolesta kauppaa käyvän sijoituspalveluyrityksen kaupankäyntivarastoon kirjattuihin liiketoimiin sekä liiketoimiin, jotka sijoituspalveluyritys toteuttaa toteuttamalla toimeksiantoja asiakkaiden lukuun omissa nimissään.
25 artikla
Soveltamisala
1. Tätä jaksoa sovelletaan seuraaviin sopimuksiin ja liiketoimiin:
a) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 liitteessä II luetellut johdannaissopimukset seuraavia lukuun ottamatta:
|
b) |
pitkän selvitysajan liiketoimet; |
c) |
takaisinostotransaktiot; |
d) |
arvopaperien tai hyödykkeiden lainaksiantamiseen tai -ottamiseen liittyvät liiketoimet; |
e) |
vakuudellinen limiittiluotonanto; |
f) |
muuntyyppiset arvopapereilla toteutettavat rahoitustoimet; |
g) |
direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevassa B osan 2 kohdassa tarkoitetut luotot ja lainat, jos sijoituspalveluyritys käy kauppaa asiakkaan nimissä tai vastaanottaa ja välittää toimeksiannon toteuttamatta sitä. |
Ensimmäisen alakohdan a kohdan i alakohdan soveltamiseksi ehdot täyttävän keskusvastapuolen suoraan tai välillisesti määrittämien johdannaissopimusten katsotaan täyttävän edellä mainitut edellytykset.
2. Liiketoimet seuraavien vastapuolityyppien kanssa jätetään K-TCD:n laskennan ulkopuolelle:
a) |
valtiot ja keskuspankit, jos arvopaperistettaviin omaisuuseriin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa asetuksen (EU) N:o 575/2013 114 artiklan mukaisesti; |
b) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 117 artiklan 2 kohdassa luetellut monenkeskiset kehityspankit; |
c) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 118 artiklassa luetellut kansainväliset organisaatiot. |
3. Sijoituspalveluyritys voi toimivaltaisen viranomaisen etukäteissuostumuksella jättää vastapuolen kanssa tehtyjen K-TCD-liiketoimien laskennan soveltamisalan ulkopuolelle, kun vastapuoli on emoyritys, sen tytäryritys tai emoyrityksen tytäryritys taikka yritys, jolla on sijoituspalveluyritykseen direktiivin 2013/34/EU 22 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu suhde. Toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä lupa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
vastapuoli on luottolaitos, sijoituspalveluyritys tai rahoituslaitos, joihin sovelletaan asianmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia; |
b) |
vastapuoli kuuluu kokonaisuudessaan saman varovaisuusperiaatteen piiriin kuin sijoituspalveluyritys asetuksen (EU) N:o 575/2013 tai tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti tai vastapuolta ja sijoituspalveluyritystä valvotaan ryhmän pääomavaatimuksen noudattamisen osalta tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti; |
c) |
vastapuoleen sovelletaan samoja riskien arviointi-, mittaamis- ja valvontamenettelyjä kuin sijoituspalveluyritykseen; |
d) |
vastapuoli on sijoittautunut samaan jäsenvaltioon kuin sijoituspalveluyritys; |
e) |
vastapuolen nopealle omien varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle sijoituspalveluyritykselle ei ole senhetkisiä tai ennakoitavissa olevia olennaisia, käytännöllisiä tai oikeudellisia esteitä. |
4. Poiketen siitä, mitä tässä jaksossa säädetään, sijoituspalveluyritys voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella laskea asetuksen (EU) N:o 575/2013 liitteessä II lueteltujen johdannaissopimusten sekä tämän artiklan 1 kohdan b–f alakohdassa tarkoitettujen liiketoimien vastuuarvon soveltamalla yhtä asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan II osaston 6 luvun 3, 4 tai 5 jaksossa vahvistettua menetelmää ja laskea niitä koskevat omien varojen vaatimukset kertomalla vastuuarvon vastapuolityypille tämän asetuksen 26 artiklassa olevan taulukon 2 mukaisesti määritellyllä riskitekijällä.
Sijoituspalveluyritykset, jotka on sisällytetty konsolidoituun valvontaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti, voivat laskea niitä koskevan omien varojen vaatimuksen kertomalla riskipainotetut vastuuerät, jotka on laskettu asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan II osaston 2 luvun 1 jakson mukaisesti, 8 prosentilla.
5. Sovellettaessa tämän artiklan 4 kohdan poikkeusta sijoituspalveluyritysten on lisäksi sovellettava vastuun arvonoikaisua (CVA) koskevaa tekijää kertomalla tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettu omien varojen vaatimus 32 artiklan mukaisesti lasketulla CVA:lla
Sijoituspalveluyritykset, jotka on sisällytetty konsolidoituun valvontaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 ensimmäisen osan II osaston 2 luvun mukaisesti, voivat CVA-tekijäkertoimen soveltamisen sijaan laskea vastuun arvonoikaisuriskiin liittyvät omien varojen vaatimukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan VI osaston mukaisesti.
26 artikla
K-TCD:n laskenta
Laskettaessa K-TCD:tä omien varojen vaatimus määritetään seuraavalla kaavalla:
Omien varojen vaatimus=α•EV•RF•CVA
jossa
α = 1,2;
EV = 27 artiklan mukaisesti laskettu vastuuarvo;
RF = vastapuolityypille taulukossa 2 määritetty riskitekijä; ja
CVA = 32 artiklan mukaisesti laskettu vastuun arvonoikaisu.
Taulukko 2
Vastapuolityyppi |
Riskitekijä |
Valtiot, keskuspankit sekä julkisyhteisöt ja julkisoikeudelliset laitokset |
1,6 % |
Luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset |
1,6 % |
Muut vastapuolet |
8 % |
27 artikla
Vastuuarvon laskenta
Vastuuarvo lasketaan seuraavalla kaavalla:
Vastuuarvo=Max(0;RC+PFE-C)
jossa
RC = 28 artiklassa määritetty jälleenhankinta-arvo;
PFE = 29 artiklassa määritetty tulevaisuuden potentiaalinen vastapuoliriski; ja
C = 30 artiklassa määritetty vakuus.
Jälleenhankinta-arvoa (RC) ja vakuutta (C) sovelletaan kaikkiin 25 artiklassa tarkoitettuihin liiketoimiin.
Tulevaisuuden potentiaalista vastapuoliriskiä (PFE) sovelletaan ainoastaan johdannaissopimuksiin.
Sijoituspalveluyritys voi laskea yksittäisen vastuuarvon nettoutusryhmän tasolla kaikille nettoutussopimuksen kattamille liiketoimille, jos 31 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Jos kyseisistä ehdoista yksikin jää täyttymättä, sijoituspalveluyrityksen on käsiteltävä kutakin liiketointa ikään kuin se muodostaisi oman nettoutusryhmänsä.
28 artikla
Jälleenhankinta-arvo (RC)
Edellä 27 artiklassa tarkoitettu jälleenhankinta-arvo määritetään seuraavasti:
a) |
johdannaissopimuksissa RC on CMV; |
b) |
pitkän selvitysajan liiketoimissa RC on maksusuorituksen käteisvarojen määrä, joka sijoituspalveluyrityksen on maksettava tai vastaanotettava suorituksen yhteydessä; saatavia on käsiteltävä positiivisina määrinä ja maksettavia negatiivisina määrinä; |
c) |
takaisinostotransaktioissa ja arvopaperien tai hyödykkeiden lainaksiantamiseen tai -ottamiseen liittyvissä liiketoimissa RC on lainaksiannettujen tai -otettujen käteisvarojen määrä; sijoituspalveluyrityksen lainaksi antamia käteisvaroja on käsiteltävä positiivisina määrinä ja sijoituspalveluyrityksen lainaksi ottamia käteisvaroja negatiivisina määrinä; |
d) |
arvopapereilla toteutettavissa rahoitustoimissa, joissa liiketoimen molemmat osat ovat arvopapereita, RC on sijoituspalveluyrityksen lainaksi antaman arvopaperin CMV. CMV:tä on korotettava soveltamalla 30 artiklan taulukossa 4 esitettyä vastaavaa volatiliteettikorjausta; |
e) |
vakuudellisissa limiittiluotonannoissa ja 25 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuissa luotoissa ja lainoissa RC on varojen kirjanpitoarvo sovellettavan tilinpäätössäännöstön mukaisesti. |
29 artikla
Tulevaisuuden potentiaalinen vastapuoliriski
1. Edellä 27 artiklassa tarkoitettu tulevaisuuden potentiaalinen vastapuoliriski (PFE) lasketaan kullekin johdannaiselle seuraavien tekijöiden tulona:
a) |
tämän artiklan 2–6 kohdan mukaisesti määritetty liiketoimen efektiivinen nimellismäärä (EN); ja |
b) |
tämän artiklan 7 kohdan mukaisesti määritetty valvojan määrittämä tekijä (SF); |
2. Efektiivinen nimellismäärä (EN) on tulo, joka saadaan kertomalla keskenään 3 kohdan mukaisesti laskettu nimellismäärä, sen 4 kohdan mukaisesti laskettu duraatio ja sen 6 kohdan mukaisesti laskettu valvojan määrittämä delta.
3. Nimellismäärä määritetään seuraavasti, jollei se ole selkeästi ilmoitettu ja kiinteä erääntymiseen saakka:
a) |
valuuttajohdannaissopimusten tapauksessa nimellismäärä on sopimuksen valuuttaosan nimellismäärä kansalliseksi valuutaksi muunnettuna. Jos valuuttakaupan molemmat osat ovat muiden valuuttojen kuin kansallisen valuutan määräisiä, kummankin osan nimellismäärä muunnetaan kansalliseksi valuutaksi, ja nimellismäärä on se osa, jonka arvo on kansallisen valuutan määräisenä suurempi; |
b) |
osake- ja hyödykejohdannaissopimusten ja päästöoikeuksien ja niiden johdannaisten tapauksessa nimellismäärä on välineen yhden yksikön markkinahinnan ja kaupassa referenssinä olevien yksikköjen lukumäärän tulo; |
c) |
sellaisten liiketoimien tapauksessa, joissa on useita tilariippuvaisia tuottoja, digitaalioptiot tai tavoitetuottotermiinit mukaan luettuina, sijoituspalveluyrityksen on laskettava nimellismäärä kutakin tilaa varten ja käytettävää tässä laskennassa saatua suurinta nimellismäärää; |
d) |
jos nimellismäärä lasketaan kaavalla, joka sisältää markkina-arvoja, sijoituspalveluyrityksen on käytettävä CMV:itä määrittäessään kaupan nimellismäärää; |
e) |
vaihtuvan nimellismäärän swapien, kuten pääomamäärältään alenevien ja pääomamäärältään kasvavien swapien tapauksessa sijoituspalveluyritysten on käytettävä kaupan nimellismääränä keskimääräistä nimellismäärää, joka lasketaan swapin jäljellä olevalta voimassaoloajalta; |
f) |
vivutettujen swapien tapauksessa nimellismäärä määritetään siten, että vivutettu swap muunnetaan vastaavan vivuttamattoman swapin nimellismääräksi ja ilmoitettu nimellismäärä kerrotaan korkoihin sovellettavalla kertoimella, kun kaikki swapiin kuuluvat korot kerrotaan jollakin kertoimella; |
g) |
useita pääoman vaihtoja sisältävän johdannaissopimuksen tapauksessa nimellismäärä kerrotaan johdannaissopimukseen sisältyvien pääoman vaihtojen lukumäärällä nimellismäärän määrittämiseksi. |
4. Korkosopimusten ja luottojohdannaissopimusten nimellismäärää näiden sopimusten jäljellä olevana (vuosina ilmaistuna) maturiteettina mukautetaan seuraavalla kaavalla lasketun duraation mukaisesti:
duraatio=((1-exp(-0,05•jäljellä oleva maturiteetti)))/0,05
Muiden johdannaissopimusten kuin korkosopimusten ja luottojohdannaissopimusten osalta duraatio on 1.
5. Sopimuksen erääntymispäivä on viimeisin päivä, jona sopimus voidaan vielä toteuttaa.
Jos johdannaisessa on referenssinä toisen korko- tai luottoinstrumentin arvo, ajanjakso määritetään kohde-etuutena toimivan instrumentin perusteella.
Optioiden tapauksessa erääntymispäivä on sopimuksessa ilmoitettu viimeinen päivä, jolloin sopimus voidaan toteuttaa.
Johdannaissopimuksessa, joka on strukturoitu siten, että määrättyinä päivinä kaikki jäljellä olevat vastuut selvitetään ja ehdot tarkistetaan siten, että sopimuksen käypä arvo on nolla, jäljellä oleva maturiteetti on sama kuin seuraavaan tarkistuspäivään jäljellä oleva aika.
6. Sijoituspalveluyritys voi itse laskea optioiden ja swaptioiden valvojan määrittämän deltan käyttämällä asianmukaista mallia edellyttäen, että toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät sen. Mallin avulla estimoidaan option arvon muutos kohde-etuuden markkina-arvossa tapahtuviin pieniin muutoksiin nähden. Muissa kuin optioita ja swaptioita koskevissa liiketoimissa, tai jos toimivaltaiset viranomaiset eivät ole hyväksyneet mitään mallia, delta on 1.
7. Valvojan määrittämä tekijä (SF) vahvistetaan kullekin omaisuuslajille seuraavan taulukon mukaisesti:
Taulukko 3
Omaisuuslaji |
Valvojan määrittämä tekijä |
Korko |
0,5 % |
Valuutta |
4 % |
Luotto |
1 % |
Osake (yksi riskikohde) |
32 % |
Osakeindeksi |
20 % |
Hyödyke ja päästöoikeus |
18 % |
Muut |
32 % |
8. Nettoutusryhmän tulevaisuuden potentiaalinen vastapuoliriski on kaikkien nettoutusryhmään kuuluvien liiketoimien tulevaisuuden potentiaalisten vastapuoliriskien summa, joka kerrotaan;
a) |
0,42:lla niiden liiketoimien nettoutusryhmien osalta, jotka toteutetaan finanssialalla toimivien tai finanssialan ulkopuolisten vastapuolten kanssa ja joiden vakuudet vaihdetaan kahdenvälisesti vastapuolen kanssa, tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti; |
b) |
1:llä muiden nettoutusryhmien osalta. |
30 artikla
Vakuudet
1. Kaikkiin vakuuksiin sekä kahdenvälisissä että 25 artiklassa tarkoitetuissa määritetyissä liiketoimissa sovelletaan volatiliteettikorjauksia seuraavan taulukon mukaisesti:
Taulukko 4
Omaisuuslaji |
Volatiliteettikorjaus takaisinostotransaktioissa |
Volatiliteettikorjaus muissa liiketoimissa |
|
Valtioiden tai keskuspankkien liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit |
≤ 1 vuosi |
0,707 % |
1 % |
> 1 vuosi ≤ 5 vuotta |
2,121 % |
3 % |
|
> 5 vuotta |
4,243 % |
6 % |
|
Muiden yhteisöjen liikkeeseen laskemat vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit |
≤ 1 vuosi |
1,414 % |
2 % |
> 1 vuosi ≤ 5 vuotta |
4,243 % |
6 % |
|
> 5 vuotta |
8,485 % |
12 % |
|
Arvopaperistamispositiot |
≤ 1 vuosi |
2,828 % |
4 % |
> 1 vuosi ≤ 5 vuotta |
8,485 % |
12 % |
|
> 5 vuotta |
16,970 % |
24 % |
|
Julkisesti noteeratut osakkeet ja vaihdettavissa olevat instrumentit |
14,143 % |
20 % |
|
Muut arvopaperit ja hyödykkeet |
17,678 % |
25 % |
|
Kulta |
10,607 % |
15 % |
|
Käteisvarat |
0 % |
0 % |
Taulukossa 4 arvopaperistamispositioilla ei tarkoiteta uudelleenarvopaperistamispositioita.
Toimivaltaiset viranomaiset voivat muuttaa volatiliteettikorjausta tietyntyyppisten hyödykkeiden osalta, joiden hintojen volatiliteetti on eritasoista. Niiden on ilmoitettava EPV:lle kyseisistä päätöksistä sekä muutoksiin johtaneista syistä.
2. Vakuuden arvo määritetään seuraavasti:
a) |
edellä olevia 25 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohtaa sovellettaessa sijoituspalveluyrityksen vastapuoleltaan saaman vakuuden arvo, jota alennetaan taulukon 4 mukaisesti; |
b) |
edellä 25 artiklan 1 kohdan b, c, d ja f alakohdassa tarkoitetuissa liiketoimissa arvopaperiosan CMV:n ja sijoituspalveluyrityksen asettaman tai vastaanottaman vakuuden nettomäärän summa. |
Arvopapereilla toteutettavissa rahoitustoimissa, joissa liiketoimen molemmat osat ovat arvopapereita, vakuus on sijoituspalveluyrityksen lainaksi ottaman arvopaperin CMV.
Jos sijoituspalveluyritys ostaa arvopaperin tai on antanut sen lainaksi, arvopaperin markkina-arvoa on käsiteltävä negatiivisena määränä, ja sitä on alennettava suurempaan negatiiviseen määrään soveltamalla taulukon 4 volatiliteettikorjausta. Jos sijoituspalveluyritys myy arvopaperin tai on ottanut sen lainaksi, arvopaperin CMV:tä on käsiteltävä positiivisena määränä, ja sitä on alennettava soveltamalla taulukon 4 volatiliteettikorjausta.
Jos erityyppiset liiketoimet kuuluvat nettoutussopimuksen piiriin ja jollei 31 artiklassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu, taulukossa 4 tarkoitettuja volatiliteettikorjauksia ”muissa liiketoimissa” on sovellettava ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti laskettuihin vastaaviin määriin liikkeeseenlaskijan mukaan ja kunkin omaisuuslajin osalta.
3. Jos liiketoimi ja vastaanotettu tai asetettu vakuus ovat eri valuutoissa, sovelletaan ylimääräistä valuuttaeroihin perustuvaa 8 prosentin volatiliteettikorjausta.
31 artikla
Nettouttaminen
Sovellettaessa tätä jaksoa sijoituspalveluyritys voi ensiksi käsitellä nettoutussopimukseen sisältyviä täysin yhdenmukaisia sopimuksia yhtenä sopimuksena, jonka nimellinen pääoma vastaa nettotuloja, ja toiseksi nettouttaa muita liiketoimia, jotka kuuluvat sellaisen uudistamisen piiriin, jossa kaikki sijoituspalveluyrityksen ja sen vastapuolen väliset velvoitteet yhdistyvät ilman eri toimenpidettä siten, että uudistamisen yhteydessä aiemmat bruttomääräiset velvoitteet korvataan laillisesti yhdellä nettosummalla, ja kolmanneksi se voi nettouttaa muita liiketoimia, jos sijoituspalveluyritys varmistaa, että seuraavat edellytykset ovat täyttyneet:
a) |
vastapuolen kanssa tehdyn nettoutussopimuksen tai muun sopimuksen perusteella syntyy yksi yhtenäinen, kaikki sopimuksen kattamat liiketoimet kattava oikeudellinen velvoite siten, että sijoituspalveluyrityksellä on oikeus saada tai velvoite maksaa kaikkien sopimuksen kattamien yksittäisten liiketoimien osalta ainoastaan se nettosumma, joka syntyy laskettaessa yhteen markkinahintaiset positiiviset ja negatiiviset varojen erät, jos vastapuoli laiminlyö velvoitteensa jostakin seuraavista syistä:
|
b) |
nettoutussopimus ei sisällä määräystä, joka vastapuolen syyllistyessä laiminlyöntiin antaa osapuolelle, joka ei ole syyllistynyt laiminlyöntiin, mahdollisuuden suorittaa vain osan maksuista tai olla maksamatta laiminlyövän osapuolen pesälle, vaikka laiminlyövä osapuoli olisi nettovelkoja; |
c) |
sijoituspalveluyritys on saanut riippumattoman kirjallisen ja perustellun oikeudellisen lausunnon, jonka perusteella nettoutussopimuksen riitauttamistapauksessa sijoituspalveluyrityksen saatavat ja velvoitteet ovat samat kuin a alakohdassa tarkoitetut saatavat ja velvoitteet seuraavan oikeudellisen järjestelyn nojalla:
|
32 artikla
Vastuun arvonoikaisu
Tätä jaksoa sovellettaessa CVA:lla tarkoitetaan vastapuolten kanssa tehtyjen kauppojen muodostaman salkun keskimääräiseen markkina-arvoon tehtävää oikaisua, joka sisältää vastapuolen sijoituspalveluyritykselle aiheuttaman luottoriskin senhetkisen CMV:n mutta ei sisällä sijoituspalveluyrityksen vastapuolelle aiheuttaman luottoriskin senhetkistä CMV:tä.
CVA on 1,5 kaikissa muissa liiketoimissa paitsi seuraavissa liiketoimissa, joissa CVA on 1:
a) |
liiketoimet asetuksen (EU) N:o 648/2012 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyjen finanssialan ulkopuolisten vastapuolten kanssa taikka kolmanteen maahan sijoittautuneiden finanssialan ulkopuolisten vastapuolten kanssa, kun kyseiset liiketoimet eivät ylitä mainitun asetuksen 10 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaista määrityskynnysarvoa; |
b) |
asetuksen (EU) N:o 648/2012 3 artiklan mukaiset konsernin sisäiset liiketoimet; |
c) |
pitkän selvitysajan liiketoimet; |
d) |
arvopapereilla toteutettavat rahoitustoimet, vakuudelliset limiittiluotonannot mukaan luettuina, jollei toimivaltainen viranomainen määritä, että kyseisistä liiketoimista aiheutuva vastuun arvonoikaisuriski on olennainen; ja |
e) |
edellä 25 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut luotot ja lainat. |
33 artikla
DTF:n mittaaminen K-DTF:n laskentaa varten
1. K-DTF:n laskentaan tarvittava DTF saadaan mittaamalla edeltävien yhdeksän kuukauden ajalta koko päivittäisen kaupankäyntivirran arvo jokaisen pankkipäivän aikana ja laskemalla näiden arvojen liukuva keskiarvo ottamatta kuitenkaan huomioon kolmea viimeisintä kuukautta.
DTF on kuuden jäljelle jäävän kuukauden päivittäisten arvojen aritmeettinen keskiarvo.
K-DTF lasketaan kunkin kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä.
2. DTF saadaan laskemalla yhteen sekä käteiskauppojen että johdannaisten osalta ostojen absoluuttinen arvo ja myyntien absoluuttinen arvo seuraavasti:
a) |
käteiskauppojen osalta arvo on kussakin kaupassa maksettu tai vastaanotettu määrä; |
b) |
johdannaisten osalta kaupan arvo on sopimuksen nimellisarvo. |
Korkojohdannaisten nimellismäärä on mukautettava kyseisten sopimusten jäljellä olevana maturiteettina (vuosina ilmaistuna). Nimellismäärä on kerrottava seuraavalla kaavalla lasketun duraation mukaisesti:
Duraatio=(jäljellä oleva maturiteetti (vuosina ilmaistuna))/10
3. DTF:stä jätetään pois sijoituspalveluyritysten toteuttamat liiketoimet, joiden tavoitteena on tarjota salkunhoitopalveluja sijoitusrahastojen lukuun.
DTF:ään sisällytetään sijoituspalveluyrityksen omissa nimissään itseään varten tai asiakkaan lukuun toteuttamat liiketoimet.
4. Jos sijoituspalveluyrityksellä on ollut päivittäistä kaupankäyntivirtaa alle yhdeksän kuukauden ajan, sen on käytettävä DTF:ää koskevia historiatietoja 1 kohdassa tarkoitetun jakson osalta heti, kun kyseiset tiedot ovat saatavilla K-DTF:n laskentaa varten. Toimivaltainen viranomainen voi korvata puuttuvat historiatiedot lakisääteisillä määrityksillä, jotka perustuvat direktiivin 2014/65/EU 7 artiklan mukaisesti toimitettuihin sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaennusteisiin.
5 LUKU
Ympäristö- ja yhteiskunnalliset tavoitteet
34 artikla
Sellaisten omaisuuserien vakavaraisuuskohtelu, jotka ovat alttiita toimille, joihin liittyy ympäristö- tai yhteiskunnallisia tavoitteita
1. EPV arvioi Euroopan järjestelmäriskikomiteaa kuultuaan saatavilla olevien tietojen ja kestävää rahoitusta käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän havaintojen perusteella, olisiko vakavaraisuuden näkökulmasta perusteltua soveltaa omaisuuseriin, jotka ovat alttiita toimille, joihin liittyy olennaisesti ympäristö- tai yhteiskunnallisia tavoitteita, erityistä vakavaraisuuskohtelua mukauttamalla K-tekijöitä tai K-tekijöiden kertoimia. EPV arvioi erityisesti seuraavia seikkoja:
a) |
menetelmävaihtoehtoja, joilla arvioidaan omaisuusluokkien alttiutta toimiin, joihin olennaisesti liittyy ympäristö- tai yhteiskunnallisia tavoitteita; |
b) |
sellaisten omaisuuserien erityisiä riskiprofiileja, jotka ovat alttiita toimille, joihin liittyy olennaisesti ympäristö- tai yhteiskunnallisia tavoitteita; |
c) |
omaisuuserien poistoihin liittyviä riskejä, jotka johtuvat esimerkiksi ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvistä säännösten muutoksista; |
d) |
sellaisten omaisuuserien erityisen vakavaraisuuskohtelun mahdolliset vaikutukset rahoitusvakauteen, jotka ovat alttiita toimille, joihin liittyy olennaisesti ympäristö- tai yhteiskunnallisia tavoitteita. |
2. EPV antaa havainnoistaan kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
3. Komissio antaa 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
NELJÄS OSA
KESKITTYMÄRISKI
35 artikla
Seurantavelvollisuus
1. Sijoituspalveluyritysten on seurattava ja valvottava keskittymäriskiään tämän osan mukaisesti käyttämällä järkeviä hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä ja tiukkoja sisäisen valvonnan mekanismeja.
2. Tässä osassa ’luottolaitoksella’ ja ’sijoituspalveluyrityksellä’ tarkoitetaan myös yksityisiä tai julkisia yrityksiä, tällaisten yritysten sivuliikkeet mukaan luettuina, jotka, jos kyseiset yritykset olisivat sijoittautuneet unioniin, olisivat tässä asetuksessa määriteltyjä luottolaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä ja edellyttäen, että kyseiset yritykset ovat saaneet toimiluvan kolmannessa maassa, jonka soveltamat vakavaraisuuden valvonta- ja sääntelyvaatimukset vastaavat vähintään unionin soveltamia vaatimuksia.
36 artikla
Vastuuarvon laskenta
1. Sijoituspalveluyritysten, jotka eivät täytä 12 artiklan 1 kohdan mukaisia pienen ja ilman sidossuhteita olevan sijoituspalveluyrityksen edellytyksiä, on laskettava asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvä vastuuarvo tätä osaa sovellettaessa laskemalla yhteen seuraavat:
a) |
positiivinen määrä, jolla sijoituspalveluyrityksen pitkät positiot ylittävät sen lyhyet positiot kaikissa kaupankäyntivarastoon sisältyvissä asianomaisen asiakkaan liikkeeseen laskemissa rahoitusvälineissä ja jota laskettaessa jokaisen rahoitusvälineen nettopositio lasketaan 22 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti; |
b) |
25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, kyseisen asiakkaan kanssa tehtyjen sopimusten ja liiketoimien vastuuarvo, joka lasketaan 27 artiklassa säädetyllä tavalla. |
Ensimmäisen alakohdan a alakohtaa sovellettaessa sijoituspalveluyrityksen, joka RtM K -tekijöiden mukaisen vaatimuksen soveltamiseksi laskee kaupankäyntivaraston positioita koskevat omien varojen vaatimukset 23 artiklassa vahvistetun menetelmän mukaisesti, on laskettava nettopositio näiden positioiden keskittymäriskin laskemiseksi 22 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti.
Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohtaa sovellettaessa sijoituspalveluyrityksen, joka K-TCD:tä laskettaessa laskee omien varojen vaatimukset soveltamalla tämän asetuksen 25 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja menetelmiä, on laskettava tämän asetuksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten ja liiketoimien vastuuarvo soveltamalla asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan II osaston 6 luvun 3, 4 tai 5 jaksossa esitettyä menetelmää.
2. Asiakaskokonaisuuteen liittyvä vastuuarvo saadaan laskemalla asiakaskokonaisuuteen kuuluviin yksittäisiin asiakkaisiin liittyvät vastuut yhteen, minkä jälkeen niitä käsitellään yhtenä vastuuna.
3. Laskiessaan asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvää vastuuarvoa sijoituspalveluyrityksen on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet yksilöidäkseen merkityksellisten liiketoimien kohde-etuutena olevat omaisuuserät ja kohde-etuuteen liittyvien vastuiden vastapuolen.
37 artikla
Keskittymäriskin ja vastuuarvon ylityksen rajoittaminen
1. Sijoituspalveluyrityksen on rajoitettava yksittäiseen asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvän vastuuarvon keskittymäriski 25 prosenttiin omista varoistaan.
Jos yksittäinen asiakas on luottolaitos tai sijoituspalveluyritys tai jos asiakaskokonaisuuteen kuuluu yksi tai useampi luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, keskittymäriski on rajoitettava 25 prosenttiin sijoituspalveluyrityksen omista varoista tai 150 miljoonaan euroon sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi, edellyttäen, että kaikkiin sellaisiin asiakaskokonaisuuden asiakkaisiin, jotka eivät ole luottolaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä, liittyvien vastuuarvojen summan keskittymäriski rajoitetaan edelleen 25 prosenttiin sijoituspalveluyritysten omista varoista.
Jos 150 miljoonan euron määrä on enemmän kuin 25 prosenttia sijoituspalveluyrityksen omista varoista, keskittymäriski saa olla enintään 100 prosenttia sijoituspalveluyrityksen omista varoista.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitetut rajat ylittyvät, sijoituspalveluyrityksen on täytettävä 38 artiklassa säädetty ilmoitusvelvollisuus ja vastuuarvon ylitykseen liittyvä omien varojen vaatimus 39 artiklan mukaisesti.
Sijoituspalveluyrityksen on laskettava yksittäiseen asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvän vastuuarvon ylitys seuraavan kaavan mukaisesti:
vastuuarvon ylitys=EV-L
jossa
EV = 36 artiklassa säädetyllä tavalla laskettu vastuuarvo.
L = tämän artiklan 1 kohdassa määritetty keskittymäriskin raja.
3. Yksittäiseen asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvä vastuuarvo ei saa ylittää
a) |
500:aa prosenttia sijoituspalveluyrityksen omista varoista, jos ylitys on kestänyt enintään 10 päivää; |
b) |
yhteenlaskettuna 600:aa prosenttia sijoituspalveluyrityksen omista varoista, jos ylitykset ovat kestäneet yli 10 päivää. |
38 artikla
Ilmoitusvelvollisuus
1. Jos 37 artiklassa tarkoitetut rajat ylitetään, sijoituspalveluyrityksen on viipymättä ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille ylityksen määrä ja kyseisen asiakkaan sekä tapauksen mukaan kyseisen asiakaskokonaisuuden nimi.
2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää sijoituspalveluyritykselle määräajan, jonka kuluessa sen on ryhdyttävä noudattamaan 37 artiklassa tarkoitettua rajaa.
39 artikla
K-CON:n laskenta
1. K-CON:n omien varojen vaatimus on niiden omien varojen vaatimusten kokonaismäärä, jotka on laskettu erikseen kullekin asiakkaalle tai asiakaskokonaisuudelle taulukon 6 sarakkeen 1 asianmukaisen rivin omien varojen vaatimuksena ja jotka muodostavat osan yksittäisten ylitysten kokonaismäärästä kerrottuna
a) |
200 prosentilla, jos ylitys on kestänyt enintään 10 päivää; |
b) |
taulukon 6 sarakkeen 2 asianmukaisella kertoimella sen jälkeen, kun ylityksen tapahtumispäivästä laskettu 10 päivän ajanjakso on päättynyt, kohdentamalla kukin yksittäinen ylitys asiaankuuluvalle riville taulukon 6 sarakkeessa 1. |
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ylityksen omien varojen vaatimus lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:
jossa
OFRE = ylityksen omien varojen vaatimus;
OFR = yksittäiseen asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen liittyvien vastuiden omien varojen vaatimus, joka saadaan laskemalla asiakaskokonaisuuteen kuuluviin yksittäisiin asiakkaisiin liittyvien vastuiden omien varojen vaatimukset yhteen, minkä jälkeen niitä käsitellään yhtenä vastuuna;
EV = 36 artiklassa säädetyllä tavalla laskettu vastuuarvo;
EVE = 37 artiklan 2 kohdassa säädetyllä tavalla laskettu vastuuarvon ylitys.
K-CON:ia laskettaessa niiden vastuiden omien varojen vaatimukset, jotka liittyvät määrään, kun se on positiivinen, jolla sijoituspalveluyrityksen pitkät positiot ylittävät sen lyhyet positiot kaikissa kaupankäyntivarastoon sisältyvissä asianomaisen asiakkaan liikkeeseen laskemissa rahoitusvälineissä ja jota laskettaessa jokaisen rahoitusvälineen nettopositio lasketaan 22 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti, käsittävät ainoastaan erityisriskiä koskevat vaatimukset.
Sijoituspalveluyrityksen, joka RtM K -tekijöiden mukaisen vaatimuksen soveltamiseksi laskee kaupankäyntivaraston positioita koskevat omien varojen vaatimukset 23 artiklassa vahvistetun menetelmän mukaisesti, on näiden positioiden keskittymäriskin laskemiseksi laskettava vastuun omien varojen vaatimus 22 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti.
Taulukko 6
Sarake 1: Vastuuarvon ylitys prosenttiosuutena omista varoista |
Sarake 2: Kertoimet |
Enintään 40 % |
200 % |
40 % – 60 % |
300 % |
60 % – 80 % |
400 % |
80 % – 100 % |
500 % |
100 % – 250 % |
600 % |
Yli 250 % |
900 % |
40 artikla
Menettelyt, joilla sijoituspalveluyrityksiä estetään kiertämästä K-CON:n omien varojen vaatimusta
1. Sijoituspalveluyritykset eivät saa siirtää väliaikaisesti vastuita, jotka ylittävät 37 artiklan 1 kohdassa säädetyn rajan, toiseen yritykseen, joka kuuluu tai ei kuulu samaan ryhmään, tai toteuttaa keinotekoisia liiketoimia sulkeakseen kyseiset vastuut 39 artiklassa tarkoitetun 10 päivän ajanjakson kuluessa ja luodakseen uudet vastuut.
2. Sijoituspalveluyritysten on ylläpidettävä järjestelmiä, joilla varmistetaan, että kaikista 1 kohdassa tarkoitetuista siirroista ilmoitetaan toimivaltaisille viranomaisille viipymättä.
41 artikla
Poikkeukset
1. Edellä 37 artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei sovelleta seuraaviin vastuisiin:
a) |
vastuut, jotka vähennetään kokonaan sijoituspalveluyrityksen omista varoista; |
b) |
vastuut, jotka syntyvät maksupalvelujen ja valuutta- ja arvopaperikauppojen tavanomaisen selvittämisen ja maksujen välityspalvelujen tavanomaisen tarjoamisen aikana; |
c) |
vastuut, jotka ovat saamisia
|
2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa täyden tai osittaisen vapautuksen 37 artiklan soveltamisesta, kun on kyse seuraavista vastuista:
a) |
katetut joukkolainat; |
b) |
ne sijoituspalveluyrityksen vastuut, jotka liittyvät sen emoyritykseen tai emoyrityksen muihin tytäryrityksiin tai sen omiin tytäryrityksiin sikäli kuin nämä yritykset sisällytetään joko asetuksen (EU) N:o 575/2013 tai tämän asetuksen 7 artiklan mukaiseen konsolidoituun valvontaan tai tämän asetuksen 8 artiklan mukaiseen ryhmän pääomavaatimuksen noudattamisen valvontaan tai valvontaan, jonka kohteena itse sijoituspalveluyritys on tämän asetuksen tai vastaavan kolmannessa maassa voimassa olevan sääntelyn mukaisesti, ja edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
42 artikla
Hyödykemarkkinoilla ja päästöoikeusmarkkinoilla toimivia välittäjiä koskeva poikkeus
1. Tämän osan säännöksiä ei sovelleta hyödykemarkkinoilla ja päästöoikeusmarkkinoilla toimiviin välittäjiin, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
toinen vastapuoli on finanssialan ulkopuolinen vastapuoli; |
b) |
molempiin vastapuoliin sovelletaan asianmukaisia keskitettyjä riskien arviointi-, mittaamis- ja valvontamenettelyjä; |
c) |
liiketoimien voidaan katsoa vähentävän suoraan finanssialan ulkopuolisen vastapuolen tai kyseisen ryhmän liiketoimintaan tai rahoitustoimintaan liittyviä riskejä. |
2. Ennen kuin sijoituspalveluyritykset käyttävät 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta, niiden on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle.
VIIDES OSA
MAKSUVALMIUS
43 artikla
Maksuvalmiusvaatimus
1. Sijoituspalveluyritysten likvidien varojen määrän on oltava vähintään yksi kolmasosa 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti lasketuista kiinteitä yleiskustannuksia koskevasta vaatimuksesta.
Poiketen siitä mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, toimivaltaiset viranomaiset voivat vapauttaa sijoituspalveluyritykset, jotka täyttävät 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille asetetut vaatimukset, velvollisuudesta soveltaa tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa, ja toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava tästä EPV:lle asianmukaisesti.
Sovellettaessa ensimmäistä alakohtaa likvidejä varoja ovat niiden koostumusta rajoittamatta seuraavat:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 10–13 artiklassa tarkoitetut varat, joihin sovelletaan samoja edellytyksiä, jotka koskevat kelpoisuusvaatimuksia, sekä samoja sovellettavia arvonleikkauksia, joista säädetään kyseisissä artikloissa; |
b) |
delegoidun asetuksen (EU) 2015/61 15 artiklassa tarkoitetut varat absoluuttiseen 50 miljoonan euron määrään (tai vastaavaan kotimaan valuutan määrään) asti; varoihin sovelletaan kyseisessä artiklassa säädettyjä samoja edellytyksiä, jotka koskevat kelpoisuusvaatimuksia, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua 500 miljoonan euron kynnysarvoa, sekä kyseisessä artiklassa säädettyjä sovellettavia arvonleikkauksia); |
c) |
rahoitusvälineet, jotka eivät sisälly tämän alakohdan a ja b alakohtaan, joilla käydään kauppaa kauppapaikassa, joille on asetuksen (EU) N:o 600/2014 2 artiklan 1 kohdan 17 alakohdassa ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/567 (26) 1–5 artiklassa määritellyt likvidit markkinat ja joihin sovelletaan 55 prosentin arvonleikkausta; |
d) |
kiinnittämättömät lyhytaikaiset talletukset luottolaitoksessa. |
2. Asiakkaille kuuluvia käteisvaroja, lyhytaikaisia talletuksia ja rahoitusvälineitä ei kohdella 1 kohdassa tarkoitettuina likvideinä varoina silloinkaan, kun niitä säilytetään sijoituspalveluyrityksen nimissä.
3. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa sijoituspalveluyritykset, jotka täyttävät tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa pienelle ja ilman sidossuhteita olevalle yritykselle säädetyt edellytykset, ja sijoituspalveluyritykset, jotka eivät täytä tämän asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa pienelle ja ilman sidossuhteita olevalle yritykselle säädettyjä edellytyksiä mutta jotka eivät harjoita mitään direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitettua toimintaa, voivat sisällyttää likvideihin varoihinsa myös myyntisaamiset sekä maksut tai palkkiot, jotka erääntyvät 30 päivän kuluessa, jos nämä saamiset täyttävät seuraavat edellytykset:
a) |
ne ovat enintään yksi kolmasosa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta maksuvalmiuden vähimmäisvaatimuksista; |
b) |
niitä ei oteta huomioon laskettaessa maksuvalmiuden lisävaatimuksia, jotka toimivaltainen viranomainen asettaa yrityskohtaisten riskien varalta direktiivin (EU) 2019/2034 39 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti; |
c) |
niihin sovelletaan 50 prosentin arvonleikkausta. |
4. Sovellettaessa 1 kohdan toista alakohtaa EPV antaa arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan ohjeita, joissa määritetään perusteet, jotka toimivaltaiset viranomaiset voivat ottaa huomioon vapauttaessaan maksuvalmiusvaatimuksesta sijoituspalveluyritykset, jotka täyttävät 12 artiklan 1 kohdassa pienelle ja ilman sidossuhteita olevalle yritykselle asetetut vaatimukset.
44 artikla
Maksuvalmiusvaatimuksen väliaikainen alentaminen
1. Sijoituspalveluyritykset voivat poikkeuksellisissa olosuhteissa ja toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän saatuaan vähentää hallussaan olevien likvidien varojen määrää.
2. Edellä 43 artiklan 1 kohdassa säädettyä maksuvalmiusvaatimusta on ryhdyttävä noudattamaan uudelleen 30 päivän kuluessa alkuperäisestä alentamisesta.
45 artikla
Asiakkaille annetut takaukset
Sijoituspalveluyritysten on lisättävä likvidejä varojaan 1,6 prosentilla asiakkaille annettujen takausten kokonaismäärästä.
KUUDES OSA
SIJOITUSPALVELUYRITYSTEN TIEDONANTOVELVOLLISUUS
46 artikla
Soveltamisala
1. Sijoituspalveluyritysten, jotka eivät täytä 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädettyjä edellytyksiä, on julkistettava tässä osassa säädetyt tiedot samana päivänä, jona ne julkaisevat vuositilinpäätöksensä.
2. Sijoituspalveluyritysten, jotka täyttävät 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädetyt edellytykset ja laskevat liikkeeseen ensisijaisen lisäpääoman (AT1) instrumentteja, on julkistettava 47, 49 ja 50 artiklassa säädetyt tiedot samana päivänä, jona ne julkaisevat vuositilinpäätöksensä.
3. Jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä kaikkia 12 artiklan 1 kohdassa pienelle ja ilman sidossuhteita olevalle yritykselle säädettyjä edellytyksiä, sen on julkistettava tässä osassa säädetyt tiedot sitä tilikautta seuraavasta tilikaudesta alkaen, jona se ei enää täyttänyt näitä edellytyksiä.
4. Sijoituspalveluyritykset voivat valita sopivan viestintäkanavan ja paikan, jotka mahdollistavat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen julkistamisvaatimusten tosiasiallisen noudattamisen. Kaikki tiedot on mahdollisuuksien mukaan julkistettava yhden viestintäkanavan kautta tai yhdessä paikassa. Jos samat tai samanlaiset tiedot julkistetaan kahden tai useamman viestintäkanavan kautta, kussakin viestintäkanavassa on mainittava, että vastaavat tiedot löytyvät myös muista viestintäkanavista.
47 artikla
Riskienhallintatavoitteet ja -käytänteet
Sijoituspalveluyritysten on julkistettava riskienhallintatavoitteensa ja -käytänteensä erikseen kunkin kolmannessa, neljännessä ja viidennessä osassa säädetyn riskiluokan osalta 46 artiklan mukaisesti, mukaan luettuina yhteenveto strategioista ja prosesseista, joilla näitä riskejä hallitaan, sekä sijoituspalveluyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymä lyhyt riskilausuma, jossa kuvataan tiivistetysti sijoituspalveluyrityksen liiketoimintastrategiaan liittyvä kokonaisriskiprofiili.
48 artikla
Hallinto
Sijoituspalveluyrityksen on julkistettava seuraavat tiedot sisäisistä ohjaus- ja hallinnointijärjestelyistään 46 artiklan mukaisesti:
a) |
ylimmän hallintoelimen jäsenten hoidettavana olevien johtotehtävien määrä; |
b) |
ylimmän hallintoelimen jäsenten valinnassa noudatettava monipuolisuuteen tähtäävä toimintamalli ja sen tavoitteet ja asiaankuuluvat päämäärät sekä tiedot siitä, missä määrin kyseiset tavoitteet on saavutettu; |
c) |
tieto siitä, onko sijoituspalveluyritys perustanut erillisen riskikomitean ja kuinka monta kertaa riskikomitea on kokoontunut vuosittain. |
49 artikla
Omat varat
1. Sijoituspalveluyritysten on julkistettava seuraavat tiedot omista varoistaan 46 artiklan mukaisesti:
a) |
ydinpääoman (CET1) erien, ensisijaisen lisäpääoman (AT1) erien, toissijaisen pääoman (T2) erien sekä sijoituspalveluyrityksen omiin varoihin sovellettavien suodattimien ja vähennysten ja sijoituspalveluyrityksen tarkastettuun tilinpäätökseen sisältyvän taseen täydellinen täsmäytys; |
b) |
kuvaus sijoituspalveluyrityksen liikkeeseen laskemien ydinpääoman (CET1), ensisijaisen lisäpääoman (AT1) ja toissijaisen pääoman (T2) instrumenttien keskeisistä ominaisuuksista; |
c) |
kuvaus kaikista rajoituksista, joita sovelletaan tämän asetuksen mukaisessa omien varojen laskennassa, ja niistä instrumenteista ja vähennyksistä, joihin kyseisiä rajoituksia sovelletaan. |
2. EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään lomakkeet, joita käytetään 1 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisessa julkistamisessa.
EPV toimittaa kyseisten teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan mukaisesti.
50 artikla
Omien varojen vaatimukset
Sijoituspalveluyritysten on julkistettava tämän asetuksen 46 artiklan mukaisesti seuraavat tiedot, jotka koskevat tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin (EU) 2019/2034 24 artiklassa vahvistettujen vaatimusten noudattamista:
a) |
tiivistelmä sijoituspalveluyrityksen soveltamista menetelmistä, joilla arvioidaan sen sisäisen pääoman riittävyyttä nykyisten ja tulevien toimintojen jatkuvuuden kannalta; |
b) |
toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä tulos sijoituspalveluyrityksen sisäisen pääoman riittävyyden arviointiprosessista, mukaan luettuna toissijaisten omien varojen koostumus direktiivin (EU) 2019/2034 39 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun vakavaraisuuden arviointiprosessin perusteella; |
c) |
K-tekijöiden mukaiset vaatimukset, jotka lasketaan tämän asetuksen 15 artiklan mukaisesti sovellettavien K-tekijöiden summan perusteella koostetussa muodossa RtM-, RtF- ja RtC-riskien osalta; ja |
d) |
tämän asetuksen 13 artiklan mukaisesti määritetty kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus. |
51 artikla
Palkitsemisjärjestelmä ja -käytänteet
Sijoituspalveluyritysten on julkistettava 46 artiklan mukaisesti seuraavat tiedot palkitsemisjärjestelmästään ja -käytänteistään, mukaan lukien sukupuolineutraaliuteen ja sukupuolten palkkaeroihin liittyvät näkökohdat, niiden henkilöstöryhmien osalta, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus sijoituspalveluyrityksen riskiprofiiliin:
a) |
tärkeimmät tiedot palkitsemisjärjestelmän rakennepiirteistä, mukaan luettuina muuttuvien palkkioiden taso ja muuttuvien palkkioiden myöntämisperusteet, maksaminen instrumentteina, lykkäämiskäytänteet ja maksamisperusteet; |
b) |
direktiivin (EU) 2019/2034 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetut palkkioiden kiinteiden ja muuttuvien osien suhteet; |
c) |
yhteenlasketut määrälliset tiedot palkitsemisesta toimivan johdon ja niiden henkilöstön jäsenten osalta, joiden toiminnalla on merkittävä vaikutus sijoituspalveluyrityksen riskiprofiiliin; tiedoista on käytävä ilmi
|
d) |
tieto siitä, onko sijoituspalveluyritykseen sovellettu direktiivin (EU) 2019/2034 32 artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta. |
Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan d alakohtaa sijoituspalveluyritysten, joihin kyseistä poikkeusta sovelletaan, on ilmoitettava, myönnettiinkö poikkeus direktiivin (EU) 2019/2034 32 artiklan 4 kohdan a vai b alakohdan vai molempien perusteella. Niiden on ilmoitettava myös, mihin palkitsemisperiaatteisiin ne soveltavat poikkeusta tai poikkeuksia, niiden henkilöstön jäsenten lukumäärä, joihin poikkeusta tai poikkeuksia sovelletaan, ja palkkioiden kokonaismäärä jaettuna kiinteisiin ja muuttuviin osiin.
Tämä artikla ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (27) säännösten soveltamista.
52 artikla
Sijoituspolitiikka
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sijoituspalveluyritykset, jotka eivät täytä direktiivin (EU) 2019/2034 32 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja perusteita, julkistavat tämän asetuksen 46 artiklan mukaisesti seuraavat tiedot:
a) |
sijoituspalveluyrityksellä suoraan tai välillisesti oleva osuus osakkeisiin kuuluvista äänioikeuksista, eriteltynä jäsenvaltioittain ja aloittain; |
b) |
seikkaperäinen kuvaus äänestyskäyttäytymisestä niiden yritysten yhtiökokouksissa, joiden osakkeita sijoituspalveluyrityksellä on hallussaan 2 kohdan mukaisesti, äänestysselitykset ja niiden yrityksen hallintoelimen tai ylimmän hallintoelimen esittämien ehdotusten suhteellinen määrä, jotka sijoituspalveluyritys on hyväksynyt; |
c) |
perustelut valtuutettujen neuvonantajayritysten palvelujen käyttämiselle; ja |
d) |
niitä yrityksiä koskevat äänestysohjeet, joiden osakkeita sijoituspalveluyrityksellä on hallussaan 2 kohdan mukaisesti. |
Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettua julkistamisvaatimusta ei sovelleta, jos sijoituspalveluyrityksen yhtiökokouksessa edustamien kaikkien osakkeenomistajien välisissä sopimusjärjestelyissä ei anneta lupaa siihen, että sijoituspalveluyritys äänestää niiden puolesta, elleivät osakkeenomistajat anna tästä nimenomaisia äänestysmääräyksiä esityslistan vastaanottamisen jälkeen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun sijoituspalveluyrityksen on noudatettava kyseistä kohtaa ainoastaan jokaisen sellaisen yrityksen osalta, jonka osakkeita on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla ja ainoastaan niiden osakkeiden osalta, joihin kuuluu äänioikeuksia, jos sijoituspalveluyrityksellä suoraan tai välillisesti oleva äänioikeuksien osuus ylittää kynnysarvon, joka on 5 prosenttia kaikista yrityksen liikkeeseen laskemiin osakkeisiin kuuluvista äänioikeuksista. Äänioikeudet on laskettava kaikkien niiden osakkeiden perusteella, joihin kuuluu äänioikeuksia, vaikka kyseisten äänioikeuksien käyttö keskeytettäisiin.
3. EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määritetään lomakkeet, joita käytetään 1 kohdan mukaisessa julkistamisessa.
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021.
Siirretään komissiolle valta täydentää tätä asetusta hyväksymällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
53 artikla
Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvät riskit
Sijoituspalveluyritysten, jotka eivät täytä direktiivin (EU) 2019/2034 32 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja perusteita, on julkistettava tiedot ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvistä riskeistä, mukaan lukien fyysiset riskit ja muutosriskit, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin (EU) 2019/2034 35 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa, viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2022.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on julkistettava kerran ensimmäisenä julkistamisvuonna ja sen jälkeen puolivuosittain.
SEITSEMÄS OSA
SIJOITUSPALVELUYRITYSTEN RAPORTOINTIVELVOLLISUUS
54 artikla
Raportointivaatimukset
1. Sijoituspalveluyritysten on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille neljännesvuosittainen kertomus, joka sisältää kaikki seuraavat tiedot:
a) |
omien varojen taso ja koostumus; |
b) |
omien varojen vaatimukset; |
c) |
omien varojen vaatimuksia koskevat laskelmat; |
d) |
toiminnan laajuus 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten perusteella, mukaan luettuina tase ja tuottojen erittely sijoituspalvelun ja sovellettavan K-tekijän mukaan; |
e) |
keskittymäriski; |
f) |
maksuvalmiusvaatimukset. |
Poiketen siitä mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädetyt edellytykset täyttävien sijoituspalveluyritysten on esitettävä kyseiset raportit kerran vuodessa.
2. Edellä 1 kohdan e alakohdassa täsmennettyihin tietoihin kuuluvat seuraavat riskitasot, ja ne on raportoitava toimivaltaisille viranomaisille vähintään vuosittain:
a) |
vastapuolten maksukyvyttömyyteen ja kaupankäyntivaraston positioihin liittyvän keskittymäriskin taso erikseen jokaisesta vastapuolesta sekä koostetusti; |
b) |
luottolaitoksiin, sijoituspalveluyrityksiin ja muihin sellaisiin yhteisöihin liittyvän keskittymäriskin taso, joiden hallussa on asiakasrahoja; |
c) |
luottolaitoksiin, sijoituspalveluyrityksiin ja muihin sellaisiin yhteisöihin liittyvän keskittymäriskin taso, jotka säilyttävät asiakkaiden arvopapereita; |
d) |
sellaisiin luottolaitoksiin liittyvän keskittymäriskin taso, jossa sijoituspalveluyrityksellä on omia käteistalletuksia; ja |
e) |
tulokseen liittyvän keskittymäriskin taso; |
f) |
edellä a–e kohdassa kuvattu keskittymäriskin taso laskettuna siten, että kaupankäyntivaraston positioista aiheutuvien vastuiden lisäksi huomioon otetaan myös ne varat ja taseen ulkopuoliset erät, joita ei ole kirjattu kaupankäyntivarastoon. |
Tätä kohtaa sovellettaessa käsitteet ”luottolaitos” ja ”sijoituspalveluyritys” sisältävät myös yksityiset tai julkiset yritykset, tällaisten yritysten sivuliikkeet mukaan luettuina edellyttäen, että jos kyseiset yritykset olisivat sijoittautuneet unioniin, ne olisivat tässä asetuksessa määriteltyjä rahoituslaitoksia tai sijoituspalveluyrityksiä ja edellyttäen, että kyseiset yritykset ovat saaneet toimiluvan kolmannessa maassa, jonka soveltamat vakavaraisuuden valvonta- ja sääntelyvaatimukset vastaavat vähintään unionin soveltamia vaatimuksia.
Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, sijoituspalveluyrityksen, joka täyttää 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädetyt edellytykset, ei tarvitse ilmoittaa tämän artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädettyjä tietoja eikä, siltä osin kuin on myönnetty 43 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukainen vapautus, tämän artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädettyjä tietoja.
3. Sovellettaessa tässä artiklassa säädettyjä raportointivaatimuksia EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi, joissa määritetään:
a) |
esitysmuodot; |
b) |
raportointipäivät, määritelmät ja näihin liittyvät ohjeet, joissa selitetään esitysmuotojen käyttötavat. |
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen teknisten täytäntöönpanostandardien luonnosten on oltava ytimekkäät ja oikeassa suhteessa sijoituspalveluyritysten toiminnan luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen ja niissä otetaan huomioon 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädetyt edellytykset täyttävän sijoituspalveluyrityksen toimittamissa tiedoissa esiintyvä tarkkuusero.
EPV laatii ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä tässä kohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 15 artiklan mukaisesti.
55 artikla
Tiettyjä sijoituspalveluyrityksiä koskevat raportointivaatimukset, mukaan lukien sovellettaessa tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja
1. Sijoituspalveluyritysten, jotka harjoittavat jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitetuista toiminnoista, on tarkistettava kokonaisvarojensa määrä kuukausittain ja ilmoitettava nämä tiedot neljännesvuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle, jos sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen varojen kokonaisarvo 12 edeltävän kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna on 5 miljardia euroa tai enemmän. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä EPV:lle.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys kuuluu ryhmään, jossa yksi tai useampi muista yrityksistä on sijoituspalveluyritys, joka harjoittaa jotakin direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa tarkoitetuista toiminnoista, kaikkien ryhmään kuuluvien sijoituspalveluyritysten on tarkistettava kokonaisvarojensa määrä kuukausittain, jos sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen varojen kokonaisarvo 12 edeltävän kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna on 5 miljardia euroa tai enemmän. Näiden sijoituspalveluyritysten on ilmoitettava toisilleen kokonaisvarojensa määrä kuukausittain ja raportoitava konsolidoiduista kokonaisvaroistaan asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille neljännesvuosittain. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava tästä EPV:lle.
3. Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten kuukausittaisten kokonaisvarojen keskiarvo saavuttaa jonkin tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tai asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa säädetyistä kynnysarvoista 12 edeltävän kuukauden jaksolta keskiarvona laskettuna, EPV ilmoittaa asiasta kyseisille sijoituspalveluyrityksille ja toimivaltaisille viranomaisille, myös viranomaisille, joilla on toimivalta myöntää toimilupia direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklan mukaisesti.
4. Jos direktiivin 2019/2034 36 artiklan nojalla tehdyssä arvioinnissa ilmenee, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys voi aiheuttaa asetuksen (EU) N:o 1093/2010 23 artiklassa tarkoitetun järjestelmäriskin, toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat arvioinnin tuloksista viipymättä EPV:lle.
5. EPV laatii arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa määritetään tarkemmin velvollisuudet antaa tietoja 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, jotta olisi mahdollista seurata tehokkaasti direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä kynnysarvoja.
EPV toimittaa kyseisten teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle viimeistään 26 päivänä joulukuuta 2020.
Siirretään komissiolle valta täydennetään tätä asetusta hyväksymällä tässä kohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1093/2010 10–14 artiklan mukaisesti.
KAHDEKSAS OSA
DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET
56 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 25 päivästä joulukuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
6. Edellä 4 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
YHDEKSÄS OSA
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET, KERTOMUKSET, UUDELLEENTARKASTELUT JA MUUTOKSET
I OSASTO
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
57 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Edellä olevia 43–51 artiklaa sovelletaan hyödykemarkkinoilla ja päästöoikeusmarkkinoilla toimiviin välittäjiin 26 päivästä kesäkuuta 2026.
2. K-NPR:ää laskettaessa sijoituspalveluyrityksen on sovellettava asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/630, kolmannen osan IV osastossa vahvistettuja vaatimuksia 26 päivään kesäkuuta 2026 tai siihen päivään asti, kun luottolaitoksiin ryhdyttiin soveltamaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston 1 A luvun mukaista vaihtoehtoista standardimenetelmää ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan IV osaston 1 B luvun mukaista vaihtoehtoisten sisäisten mallien menetelmää sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhempi.
3. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa säädetään, sijoituspalveluyritykset voivat alentaa omien varojen vaatimuksiaan viiden vuoden ajan 26 päivästä kesäkuuta 2021 seuraavasti:
a) |
kaksinkertaisena asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan I osaston 1 luvun mukainen asiaankuuluva omien varojen vaatimus, kyseisen asetuksen 93 artiklan 1 kohdan huomioon ottaen, viitaten direktiivin 2013/36/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2019/878, IV osastossa vahvistettuihin perustamispääoman tasoihin, joita olisi sovellettu, jos sijoituspalveluyritys olisi edelleen kuulunut mainitussa asetuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/630, säädettyjen omien varojen vaatimusten soveltamisalaan; tai |
b) |
kaksinkertaisena tämän asetuksen 13 artiklan mukainen sovellettava kiinteitä yleiskustannuksia koskeva vaatimus, jos sijoituspalveluyritys ei ole ollut olemassa viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2021. |
4. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, sijoituspalveluyritykset voivat soveltaa alempia omien varojen vaatimuksia viiden vuoden ajan 26 päivästä kesäkuuta 2021 seuraavasti:
a) |
sijoituspalveluyritykset, joihin on sovellettu ainoastaan perustamispääomavaatimusta ennen 26 päivää kesäkuuta 2021, voivat rajoittaa omien varojen vaatimuksiaan kaksinkertaisena direktiivin 2013/36/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2019/878, IV osaston mukaisesti sovellettavan perustamispääomavaatimuksen mukaisesti lukuun ottamatta kyseisen direktiivin 31 artiklan 1 kohdan b ja c alakohtaa ja 2 kohtaa; |
b) |
sijoituspalveluyritykset, jotka olivat olemassa ennen 26 päivää kesäkuuta 2021, voivat rajoittaa pysyviä vähimmäispääomavaatimuksiaan niiden asetuksen (EU) N:o 575/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/876, 93 artiklan 1 kohdasta johtuvien vaatimusten mukaisiksi, viitaten direktiivin 2013/36/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2019/878, IV osastossa vahvistettuihin perustamispääoman tasoihin, joita olisi sovellettu, jos sijoituspalveluyritykset olisivat edelleen kuuluneet kyseisen asetuksen soveltamisalaan, edellyttäen että tämän viiden vuoden aikana kyseisten vaatimusten määrään sovelletaan vähintään 5 000 euron vuotuista korotusta; |
c) |
sijoituspalveluyritykset, jotka olivat olemassa ennen 26 päivää kesäkuuta 2021 ja joilla ei ole toimilupaa tarjota direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa tarkoitettuja oheispalveluja, ja jotka tarjoavat tai suorittavat ainoastaan yhtä tai useampaa mainitun direktiivin liitteessä I olevan A osan 1, 2, 4 ja 5 kohdassa lueteltua sijoituspalvelua ja -toimintaa, joilla ei ole lupaa pitää hallussaan asiakkaidensa varoja tai arvopapereita ja joilla ei sen vuoksi voi koskaan olla velkaa kyseisille asiakkailleen, voivat rajoittaa pysyvää vähimmäispääomavaatimustaan vähintään 50 000 euroon, edellyttäen että tämän viiden vuoden aikana sovelletaan vähintään 5 000 euron vuotuista korotusta. |
5. Edellä 4 kohdassa mainittuja poikkeuksia ei enää sovelleta, jos sijoituspalveluyrityksen toimilupaa on pidennetty 26 päivänä kesäkuuta 2021 tai sen jälkeen siten, että direktiivin 2019/2034 9 artiklan mukaisesti edellytetään suurempaa perustamispääoman määrää.
6. Poiketen siitä mitä 11 artiklassa säädetään, sijoituspalveluyritykset, jotka olivat olemassa ennen 25 päivää joulukuuta 2019 ja jotka käyvät kauppaa omaan lukuunsa futuuri-, optio- tai muilla johdannaismarkkinoilla ja käteismarkkinoilla ainoana tarkoituksenaan positioiden suojaaminen johdannaismarkkinoilla tai jotka käyvät kauppaa toisten kyseisillä markkinoilla toimivien jäsenten lukuun ja jotka samojen markkinoiden määritysosapuolet ovat taanneet, kyseisten markkinoiden määritysosapuolten ollessa vastuussa tällaisten sijoituspalveluyritysten tekemien sopimusten täytäntöönpanosta, voivat rajoittaa omien varojen vaatimuksiaan viiden vuoden ajan 26 päivästä kesäkuuta 2021 vähintään 250 000 euroon, edellyttäen että tämän viiden vuoden aikana sovelletaan vähintään 100 000 euron vuotuista korotusta.
Riippumatta siitä, hyödyntääkö tässä kohdassa tarkoitettu sijoituspalveluyritys ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, tällaiseen sijoituspalveluyritykseen ei sovelleta 4 kohdan a alakohtaa.
58 artikla
Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja yrityksiä koskeva poikkeus
Sijoituspalveluyritykset, jotka 25 päivänä joulukuuta 2019 täyttävät asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa vahvistetut vaatimukset ja jotka eivät ole vielä saaneet direktiivin 2013/36/EU 8 artiklan mukaista lupaa toimia luottolaitoksina, kuuluvat edelleen asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU soveltamisalaan.
59 artikla
Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä koskeva poikkeus
Sijoituspalveluyritykseen, joka 25 päivänä joulukuuta 2019 täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa asetetut edellytykset, sovelletaan edelleen asetusta (EU) N:o 575/2013 ja direktiiviä 2013/36/EU.
II OSASTO
KERTOMUKSET JA UUDELLEENTARKASTELUT
60 artikla
Uudelleentarkastelulauseke
1. Komissio toteuttaa EPV:tä ja arvopaperimarkkinaviranomaista kuultuaan viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2024 uudelleentarkastelun ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, tarvittaessa yhdessä lainsäädäntöehdotuksen kanssa, ainakin seuraavista seikoista:
a) |
edellytykset, joilla sijoituspalveluyritysten hyväksytään 12 artiklan mukaisesti olevan pieniä ja ilman sidossuhteita olevia sijoituspalveluyrityksiä; |
b) |
kolmannen osan II osastossa ja 39 artiklassa säädettyjen K-tekijöiden mittausmenetelmät, AUM:ia koskeva sijoitusneuvonta mukaan luettuna; |
c) |
15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kertoimet; |
d) |
K-CMG:n laskentamenetelmä, K-CMG:stä johtuvien omien varojen vaatimusten taso verrattuna K-NPR:ään ja 23 artiklassa vahvistetun kertoimen kalibrointi; |
e) |
edellä 43, 44 ja 45 artiklan säännökset ja erityisesti 43 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen likvidien varojen maksuvalmiusvaatimuksen hyväksyttävyys; |
f) |
kolmannen osan II osaston 4 luvun 1 jakson säännökset; |
g) |
kolmannen osan soveltaminen hyödykemarkkinoilla ja päästöoikeusmarkkinoilla toimiviin välittäjiin; |
h) |
asetuksessa (EU) N:o 575/2013 esitetyn luottolaitoksen määritelmän muuttaminen tämän asetuksen 62 artiklan 3 kohdan a alakohdan seurauksena ja mahdolliset tahattomat kielteiset seuraukset; |
i) |
asetuksen (EU) N:o 600/2014 47 ja 48 artiklassa vahvistetut säännökset ja niiden mukauttaminen rahoituspalvelujen vastaavuutta koskevaan yhdenmukaiseen kehykseen; |
j) |
12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kynnysarvot; |
k) |
asetuksen (EU) N:o 575/2013 kolmannen osan 1 A ja 1 B luvun standardien soveltaminen sijoituspalveluyrityksiin; |
l) |
menetelmä, jolla mitataan johdannaisen arvo 20 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 33 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja vaihtoehtoisen mittaus- ja/tai kalibrointimenetelmän käyttöönoton asianmukaisuus; |
m) |
toisessa osassa esitetyt säännökset, erityisesti ne, jotka koskevat lupaa käyttää lisää omien varojen instrumentteja tai muita omina varoina pidettäviä varoja 9 artiklan 4 kohdan nojalla ja mahdollisuutta myöntää tällaisia lupia sijoituspalveluyrityksille, jotka täyttävät 12 artiklan 1 kohdassa pienille ja ilman sidossuhteita oleville yrityksille säädetyt edellytykset; |
n) |
sijoituspalveluyrityksille asetetut edellytykset asetuksen (EU) N:o 575/2013 vaatimusten soveltamisesta tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
o) |
1 artiklan 5 kohdan säännökset; |
p) |
tämän asetuksen 52 artiklassa vahvistettujen julkistamisvaatimusten soveltamisen merkityksellisyys muille toimialoille, mukaan luettuina tämän asetuksen 1 artiklan 2 ja 5 kohdassa tarkoitetuille sijoituspalveluyrityksille ja asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määritellyille luottolaitoksille. |
2. Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen arvopaperimarkkinaviranomaiselle kuuluvien tämän asetuksen 64 artiklan mukaisten uusien valtuuksien käyttämisestä ja sen mukaisten tehtävien hoitamisesta aiheutuvista resurssitarpeista, myös arvopaperimarkkinaviranomaisen mahdollisuudesta periä arvopaperimarkkinaviranomaisen rekisteröimiltä kolmansien maiden yrityksiltä rekisteröintimaksuja asetuksen (EU) N:o 600/2014 46 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tarvittaessa yhdessä lainsäädäntöehdotuksen kanssa.
III OSASTO
MUUTOKSET MUIHIN ASETUKSIIN
61 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 1093/2010
Lisätään asetuksen (EU) N:o 1093/2010 4 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
”viii) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2033 (*1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/2034 (*2) osalta kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyjä viranomaisia. |
62 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 575/2013
Muutetaan asetus (EU) N:o 575/2013 seuraavasti:
1) |
Korvataan otsikko seuraavasti: ”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta”. |
2) |
Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti: ”5. Soveltaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2033 (*3) 1 artiklan 2 ja 5 kohdassa vahvistettuja säännöksiä kyseisissä kohdissa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten osalta toimivaltaisten viranomaisten, sellaisena kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/2034 (*4) 3 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa, on kohdeltava kyseisiä sijoituspalveluyrityksiä tämän asetuksen mukaisina laitoksina. (*3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2033, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 1)." (*4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 64).”" |
3) |
Muutetaan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
|
4) |
Muutetaan 6 artikla seuraavasti:
|
5) |
Lisätään ensimmäisen osan II osaston 2 luvun 1 jaksoon artikla seuraavasti: ”10 a artikla Vakavaraisuusvaatimusten soveltaminen konsolidoinnin perusteella, kun sijoituspalveluyritykset ovat emoyrityksiä Kun tätä lukua sovelletaan, sijoituspalveluyrityksiä pidetään jäsenvaltiossa emoyrityksenä toimivina rahoitusalan holdingyhtiöinä tai unionissa emoyrityksenä toimivina rahoitusalan holdingyhtiöinä, jos nämä sijoituspalveluyritykset ovat asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 tai 5 kohdassa tarkoitetun laitoksen tai sijoituspalveluyrityksen emoyrityksiä.” |
6) |
Korvataan 11 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”4. EU:ssa emoyrityksenä toimivien laitosten on noudatettava tämän asetuksen kuudetta osaa ja 430 artiklan 1 kohdan d alakohtaa konsolidoidun asemansa perusteella, jos ryhmään kuuluu yksi tai useampia luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, jolla on toimilupa direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan A osan 3 ja 6 kohdassa lueteltujen sijoituspalvelujen tarjoamiseen ja sijoitustoiminnan harjoittamiseen. Jos vapautus on myönnetty 8 artiklan 1–5 kohdan nojalla, laitosten ja tapauksen mukaan rahoitusalan holdingyhtiöiden tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, jotka kuuluvat maksuvalmiusalaryhmään, on noudatettava tämän asetuksen kuudetta osaa ja 430 artiklan 1 kohdan d alakohtaa maksuvalmiusalaryhmän konsolidoinnin perusteella tai alakonsolidointiryhmän tasolla.” |
7) |
Kumotaan 15, 16 ja 17 artikla. |
8) |
Korvataan 81 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:
|
9) |
Korvataan 82 artiklan a alakohta seuraavasti:
|
10) |
Muutetaan 84 artikla seuraavasti:
|
11) |
Muutetaan 85 artikla seuraavasti:
|
12) |
Muutetaan 87 artikla seuraavasti:
|
13) |
Muutetaan 93 artikla seuraavasti:
|
14) |
Kumotaan kolmannen osan I osaston 1 luvun 2 jakso (95–98 artikla) 26 päivästä kesäkuuta 2026. |
15) |
Korvataan 119 artiklan 5 kohta seuraavasti: ”5. Saamisia toimivaltaisilta viranomaisilta toimiluvan saaneilta ja niiden valvomilta rahoituslaitoksilta, joihin sovelletaan vakavaraisuusvaatimuksia, jotka vastaavat perusteellisuutensa puolesta laitoksiin sovellettavia vakavaraisuusvaatimuksia, on käsiteltävä kuten saamisia laitoksilta. Tämän kohdan soveltamiseksi asetuksessa (EU) 2019/2033 vahvistettujen vakavaraisuusvaatimusten katsotaan vastaavan perusteellisuutensa puolesta laitoksiin sovellettavia vakavaraisuusvaatimuksia.” |
16) |
Korvataan 162 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan a alakohta seuraavasti:
|
17) |
Muutetaan 197 artikla seuraavasti:
|
18) |
Korvataan 200 artiklan c alakohta seuraavasti:
|
19) |
Korvataan 202 artiklassa johdantokappale seuraavasti: ”Laitos voi käyttää laitoksia, sijoituspalveluyrityksiä, vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiä ja vientiluottolaitoksia hyväksyttävinä takauksen luonteisen luottosuojan tarjoajina, joihin voidaan soveltaa 153 artiklan 3 kohdan mukaista käsittelyä, kun ne täyttävät seuraavat vaatimukset:”. |
20) |
Korvataan 224 artiklan 6 kohta seuraavasti: ”6. Laitosten tai sijoituspalveluyritysten liikkeeseen laskemiin luokittelemattomiin vieraan pääoman ehtoisiin arvopapereihin, jotka täyttävät 197 artiklan 4 kohdassa asetetut hyväksyttävyysvaatimukset, tehdään samat volatiliteettikorjaukset kuin laitosten tai yritysten liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, joille on annettu luottoluokkaa 2 tai 3 vastaava ulkoinen luottoluokitus.” |
21) |
Lisätään 227 artiklan 3 kohtaan uusi alakohta seuraavasti:
|
22) |
Korvataan 243 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: ”Myyntisaamisiin ei sovelleta ensimmäisen alakohdan b alakohtaa, jos kyseisten myyntisaamisten luottoriski on täysin katettu 4 luvun mukaisesti hyväksyttävällä luottosuojalla, edellyttäen, että luottosuojan tarjoaja on laitos, sijoituspalveluyritys, vakuutusyritys tai jälleenvakuutusyritys.” |
23) |
Korvataan 382 artiklan 4 kohdan b alakohta seuraavasti:
|
24) |
Kumotaan 388 artikla. |
25) |
Korvataan 395 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Sen jälkeen kun huomioon on otettu 399–403 artiklan mukainen luottoriskin vähentäminen, laitoksen vastuu, joka liittyy johonkin asiakkaaseen tai asiakaskokonaisuuteen, ei saa ylittää arvoltaan 25:tä prosenttia laitoksen ensisijaisesta pääomasta. Jos asiakas on laitos tai sijoituspalveluyritys tai jos asiakaskokonaisuuteen kuuluu yksi tai useampi laitos tai sijoituspalveluyritys, tämä arvo ei saa ylittää 25:tä prosenttia laitoksen ensisijaisesta pääomasta tai 150 miljoonaa euroa sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi, edellyttäen että kaikkiin asiakaskokonaisuuden asiakkaisiin, jotka eivät ole laitoksia, liittyvien vastuuarvojen summa – sen jälkeen kun huomioon on otettu 399–403 artiklan mukainen luottoriskin vähentäminen – on enintään 25 prosenttia laitoksen ensisijaisesta pääomasta.” |
26) |
Muutetaan 402 artiklan 3 kohta seuraavasti:
|
27) |
Korvataan 412 artiklan 4 a kohta seuraavasti: ”4 a. Edellä 460 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä sovelletaan laitoksiin.” |
28) |
Korvataan 422 artiklan 8 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:
|
29) |
Kumotaan 428 a artiklan d alakohta. |
30) |
Korvataan 430 b artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Luottolaitosten, jotka eivät täytä 94 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä eivätkä 325 a artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, on 461 a artiklassa tarkoitetun delegoidun säädöksen soveltamispäivästä alkaen ilmoitettava kaikkien sellaisten kaupankäyntivarastoon kuuluvien positioidensa ja kaupankäyntivaraston ulkopuolisten positioidensa osalta, joihin kohdistuu valuuttakurssi- tai hyödykeriskejä, kolmannen osan IV osaston 1 a luvussa säädettyyn vaihtoehtoiseen standardimenetelmään perustuvan laskelman tulokset samoin perustein kuin laitokset ilmoittavat 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdassa ja c alakohdassa säädetyt velvoitteet.” |
31) |
Kumotaan 456 artiklan 1 kohdan f ja g alakohta. |
32) |
Muutetaan 493 artikla seuraavasti:
|
33) |
Korvataan 498 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Tässä asetuksessa säädettyjä, omien varojen vaatimuksia koskevia säännöksiä ei sovelleta 26 päivään kesäkuuta 2021 saakka sijoituspalveluyrityksiin, joihin ei 31 päivänä joulukuuta 2006 sovellettu direktiiviä 2004/39/EY ja joiden päätoimiala koostuu ainoastaan sijoituspalvelujen tarjoamisesta tai rahoitusvälineisiin liittyvistä toimista, joista säädetään direktiivin 2014/65/EU liitteessä I olevan C osan 5, 6, 7, 9, 10 ja 11 kohdassa.” |
34) |
Kumotaan 508 artiklan 2 ja 3 kohta. |
35) |
Korvataan liitteessä I olevan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:
|
36) |
Muutetaan liite III seuraavasti:
|
63 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 600/2014
Muutetaan asetus (EU) N:o 600/2014 seuraavasti:
1) |
Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti: ”4 a. Tämän asetuksen VII osaston 1 lukua sovelletaan myös kolmansien maiden yrityksiin, jotka tarjoavat sijoituspalveluja tai harjoittavat sijoitustoimintaa unionissa.” |
2) |
Korvataan III osaston otsikko seuraavasti: ”OTC-KAUPANKÄYNTIÄ HARJOITTAVIEN KAUPPOJEN SISÄISTEN TOTEUTTAJIEN JA SIJOITUSPALVELUYRITYSTEN AVOIMUUS JA KAUPPOJEN SISÄISTEN TOTEUTTAJIEN HINNANMUUTOSVÄLEJÄ KOSKEVA JÄRJESTELY”. |
3) |
Lisätään artikla seuraavasti: ”17 a artikla Hinnanmuutosvälit Kauppojen sisäisten toteuttajien hintatarjousten, tarjousten korottamisen ja toteutushinnan on noudatettava direktiivin 2014/65/EU 49 artiklan mukaisesti vahvistettuja hinnanmuutosvälejä. Hinnanmuutosvälien soveltaminen ei saa estää kauppojen sisäisiä toteuttajia täsmäyttämästä kooltaan suuria toimeksiantoja vallitsevien osto- ja myyntihintojen keskipisteessä.” |
4) |
Muutetaan 46 artikla seuraavasti:
|
5) |
Muutetaan 47 artikla seuraavasti:
|
6) |
Korvataan 49 artikla seuraavasti: ”49 artikla Arvopaperimarkkinaviranomaisen toteuttamat toimenpiteet 1. Arvopaperimarkkinaviranomainen voi väliaikaisesti kieltää kolmannen maan yritystä tarjoamasta sijoituspalveluja tai harjoittamasta sijoitustoimintaa oheispalveluin tai ilman niitä 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai rajoittaa näiden palvelujen tarjoamista tai toiminnan harjoittamista, jos kolmannen maan yritys ei ole noudattanut arvopaperimarkkinaviranomaisen tai EPV:n 40 ja 41 artiklan mukaisesti tai toimivaltaisen viranomaisen 42 artiklan mukaisesti asettamaa kieltoa tai rajoitusta tai ei ole noudattanut arvopaperimarkkinaviranomaisen 46 artiklan 6 a ja 6 b kohdan mukaista pyyntöä kohtuullisessa ajassa ja asianmukaisella tavalla tai jos kolmannen maan yritys ei tee yhteistyötä 47 artiklan 2 kohdan mukaisessa tutkimuksessa tai paikalla tehtävässä tarkastuksessa. 2. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista arvopaperimarkkinaviranomainen peruuttaa kolmannen maan yrityksen rekisteröinnin 48 artiklan mukaisesti perustettuun rekisteriin, kun arvopaperimarkkinaviranomainen on siirtänyt asian kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi eikä kyseinen kolmannen maan toimivaltainen viranomainen ole toteuttanut aiheellisia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sijoittajien suojaamiseksi ja markkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi unionissa, tai pystynyt osoittamaan, että kyseinen kolmannen maan yritys noudattaa vaatimuksia, joita siihen sovelletaan kyseisessä kolmannessa maassa, tai täyttää edellytykset, joiden perusteella 47 artiklan 1 kohdan mukainen päätös hyväksyttiin, ja jos jokin seuraavista pätee:
3. Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa kolmannen maan toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksestaan toteuttaa 1 tai 2 kohdan mukaisia toimia kohtuullisessa ajassa. Päättäessään tämän artiklan nojalla toteutettavista asianmukaisista toimista arvopaperimarkkinaviranomainen ottaa huomioon sijoittajiin ja unionin markkinoiden moitteettomaan toimintaan kohdistuvan riskin luonteen ja vakavuuden seuraavien perusteiden osalta:
Arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa viipymättä komissiolle ja asianomaiselle kolmannen maan yritykselle 1 tai 2 kohdan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja julkaisee päätöksensä verkkosivustollaan. Komissio arvioi, täyttyvätkö edellytykset, joiden perusteella 47 artiklan 1 kohdan mukainen päätös hyväksyttiin, edelleen suhteessa kyseiseen kolmanteen maahan.” |
7) |
Lisätään 52 artiklaan kohta seuraavasti: ”13. Arvopaperimarkkinaviranomainen arvioi 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä asetuksen (EU) 2019/2033 64 artiklan mukaisten valtuuksiensa käyttämisestä ja sen mukaisten tehtäviensä hoitamisesta aiheutuvat henkilöstö- ja resurssitarpeet ja toimittaa kyseisestä arvioinnista kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.” |
8) |
Korvataan 54 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Kolmansien maiden yritykset voivat jatkaa palvelujen tarjoamista ja toiminnan harjoittamista jäsenvaltioissa kansallisten järjestelmien mukaisesti kolmen vuoden ajan siitä, kun komissio on hyväksynyt kyseistä kolmatta maata koskevan päätöksen 47 artiklan mukaisesti. Niiden palvelujen ja toiminnan, joita tämä päätös ei kata, tarjoamista ja harjoittamista voidaan jatkaa kansallisten järjestelmien mukaisesti.” |
64 artikla
Muutokset asetukseen (EU) N:o 806/2014
Lisätään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (28) 12 a artiklaan kohta seuraavasti:
”3. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2033 (*11) 65 artiklan mukaisesti tämän asetuksen viittauksia asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklaan siltä osin kuin on kyse tämän asetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen yksittäisten sijoituspalveluyritysten, jotka eivät ole asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 tai 5 kohdassa tarkoitettuja sijoituspalveluyrityksiä, omien varojen vaatimuksista pidetään viittauksina seuraavasti:
a) |
tämän asetuksen viittaukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 1 kohdan c alakohtaan, kun on kyse kokonaispääomaosuutta koskevasta vaatimuksesta, viittaavat asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklan 1 kohtaan; |
b) |
tämän asetuksen viittaukset asetuksen (EU) N:o 575/2013 92 artiklan 3 kohtaan, kun on kyse kokonaisriskin määrästä, viittaavat asetuksen (EU) 2019/2033 11 artiklan 1 kohdan mukaiseen sovellettavaan vaatimukseen kerrottuna luvulla 12,5. |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/2034 (*12) 65 artiklan mukaisesti tämän asetuksen viittauksia direktiivin 2013/36/EU 104 a artiklaan, kun on kyse tämän asetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen sijoituspalveluyritysten, jotka eivät ole asetuksen (EU) 2019/2033 1 artiklan 2 tai 5 kohdassa tarkoitettuja sijoitusyrityksiä, omien varojen lisävaatimuksesta, pidetään viittauksina direktiivin (EU) 2019/2034 40 artiklaan.
KYMMENES OSA
LOPPUSÄÄNNÖKSET
65 artikla
Viittaukset asetukseen (EU) N:o 575/2013 muissa unionin säädöksissä
Sovellettaessa sijoituspalveluyrityksiä koskevia vakavaraisuusvaatimuksia muissa unionin säädöksissä olevia viittauksia asetukseen (EU) N:o 575/2013 pidetään viittauksina tähän asetukseen.
66 artikla
Voimaantulo ja soveltamispäivä
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Sitä sovelletaan 26 päivästä kesäkuuta 2021.
3. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään,
a) |
63 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan 26 päivästä maaliskuuta 2021; |
b) |
62 artiklan 30 kohtaa sovelletaan 25 päivästä joulukuuta 2019. |
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 27 päivänä marraskuuta 2019.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
D. M. SASSOLI
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
T. TUPPURAINEN
(1) EUVL C 378, 19.10.2018, s. 5.
(2) EUVL C 262, 25.7.2018, s. 35.
(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 8. marraskuuta 2019.
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).
(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/2034, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta ja direktiivien 2002/87/EY, 2009/65/EY, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU ja 2014/65/EU muuttamisesta (ks. tämän virallisen lehden s. 64).
(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/876, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta vähimmäisomavaraisuusasteen, pysyvän varainhankinnan vaatimuksen, omien varojen ja hyväksyttävien velkojen vaatimusten, vastapuoliriskin, markkinariskin, keskusvastapuoliin liittyvien vastuiden, yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin liittyvien vastuiden, suurten asiakasriskien ja raportointi- ja julkistamisvaatimusten osalta sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 1).
(9) Komission delegoitu asetus (EU) 2015/61, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta (EUVL L 11, 17.1.2015, s. 1).
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).
(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/630, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse järjestämättömiin vastuisiin liittyvien tappioiden kattamisen vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 4).
(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/878, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, direktiivin 2013/36/EU muuttamisesta vapautettujen yhteisöjen, rahoitusalan holdingyhtiöiden, rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden, palkitsemisen, valvontatoimenpiteiden ja -valtuuksien sekä pääoman ylläpitämistoimenpiteiden osalta (EUVL L 150, 7.6.2019, s. 253).
(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84).
(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).
(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).
(16) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.
(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).
(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).
(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009. s. 1).
(20) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).
(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2365, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, arvopapereilla toteutettavien rahoitustoimien ja uudelleenkäytön raportoinnista ja läpinäkyvyydestä sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 1).
(22) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta (EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1).
(23) Komission delegoitu direktiivi (EU) 2017/593, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä asiakkaiden rahoitusvälineiden ja varojen suojaamisen, tuotevalvontavelvoitteiden sekä välityspalkkioiden, provisioiden tai muiden rahallisten tai ei-rahallisten etujen tarjoamiseen tai vastaanottamiseen sovellettavien sääntöjen osalta (EUVL L 87, 31.3.2017, s. 500).
(24) Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).
(25) Komission delegoitu asetus (EU) 2017/578, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä markkinatakaussopimuksiin ja -järjestelmiin sovellettavia vaatimuksia koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 87, 31.3.2017, s. 183).
(26) Komission delegoitu asetus (EU) 2017/567, annettu 18 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 täydentämisestä määritelmien, avoimuuden, sijoitussalkun tiivistämisen sekä tuotteita koskeviin interventioihin ja positioiden hallintaan kohdistettavien valvontatoimenpiteiden osalta (EUVL L 87, 31.3.2017, s. 90).
(27) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).
(28) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).