ISSN 1977-0820 |
||
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90 |
|
![]() |
||
Svensk utgåva |
Lagstiftning |
66 årgången |
Innehållsförteckning |
|
II Icke-lagstiftningsakter |
Sida |
|
|
FÖRORDNINGAR |
|
|
* |
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/685 av den 27 mars 2023 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest ( 1 ) |
|
|
|
BESLUT |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
REKOMMENDATIONER |
|
|
* |
|
|
Rättelser |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) Text av betydelse för EES. |
SV |
De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid. Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
II Icke-lagstiftningsakter
FÖRORDNINGAR
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/1 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/685
av den 27 mars 2023
om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 71.3, och
av följande skäl:
(1) |
Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
(2) |
I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan. |
(3) |
De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/506 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Tyskland, Grekland och Italien. Sedan den genomförandeförordningen antogs har den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen utvecklats i vissa berörda medlemsstater. |
(4) |
Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom WOAH:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. |
(5) |
Sedan genomförandeförordning (EU) 2023/506 antogs har det konstaterats flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Italien och Polen, och den epidemiologiska situationen i vissa zoner som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i Bulgarien, Polen och Slovakien har förbättrats när det gäller hållna och vilda svin, tack vare de åtgärder för sjukdomsbekämpning som dessa medlemsstater tillämpar i enlighet med unionslagstiftningen. |
(6) |
I mars 2023 konstaterades två utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i regionerna Podlaskie och Zachodniopomorskie (Västpommern) i Polen i områden som för närvarande förtecknas som restriktionszoner I i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. De områden i Polen som för närvarande förtecknas som restriktionszoner I i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan i stället för som restriktionszoner I, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
(7) |
I mars 2023 konstaterades också flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i regionen Pomorskie (Pommern) i Polen i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av det område som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för restriktionszon I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
(8) |
I mars 2023 konstaterades dessutom flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i regionen Piemonte i Italien i ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Italien som för närvarande förtecknas som en restriktionszon I i den bilagan, och som ligger i närheten av det område som förtecknas som en restriktionszon II och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan i stället för som en restriktionszon I, och de nuvarande gränserna för restriktionszon I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
(9) |
Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Italien och i Polen har zonindelningen i dessa medlemsstater omprövats och uppdaterats i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2021/605, med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. |
(10) |
Med hänsyn till effektiviteten hos de åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest hos vilda svin i de restriktionszoner II som förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, vilka tillämpas i Polen i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (6), särskilt åtgärderna i artiklarna 64, 65 och 67, och i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i WOAH:s Terrestrial Animal Health Code, bör dessutom vissa zoner i regionerna Lubuskie (Lubusz), Mazowieckie och Świętokrzyskie i Polen, som för närvarande förtecknas som restriktionszoner II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, nu förtecknas som restriktionszoner I i den bilagan eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har förekommit hos hållna och vilda svin i dessa restriktionszoner II under de senaste tolv månaderna. Restriktionszonerna II bör nu förtecknas som restriktionszonerna I med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest. |
(11) |
På grundval av den information och den motivering som lämnats av den behöriga polska myndigheten och med hänsyn till effektiviteten hos de åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest hos vilda svin i vissa restriktionszoner I och i de restriktionszoner som dessa restriktionszoner I gränsar till och som förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, vilka tillämpas i Polen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, särskilt åtgärderna i artiklarna 64, 65 och 67, och i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i WOAH:s Terrestrial Animal Health Code, bör dessutom vissa zoner i regionen Świętokrzyskie i Polen, som för närvarande förtecknas som restriktionszoner II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, nu inte längre förtecknas i den bilagan eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har förekommit hos hållna och vilda svin i dessa restriktionszoner I och i de zoner som dessa restriktionszoner I gränsar till under de senaste tolv månaderna. |
(12) |
Med hänsyn till effektiviteten hos de åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest hos hållna svin i de restriktionszoner III som förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, vilka tillämpas i Slovakien i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, särskilt åtgärderna i artiklarna 22, 25 och 40, och i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i WOAH:s Terrestrial Animal Health Code, bör dessutom vissa zoner i regionerna Medzilaborce, Humenné, Stropkov, Michalovce och Sobrance i Slovakien, som för närvarande förtecknas som restriktionszoner III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har förekommit hos hållna svin i dessa restriktionszoner III under de senaste tre månaderna, även om sjukdomen fortfarande förekommer hos vilda svin. Restriktionszonerna III bör nu förtecknas som restriktionszoner II med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest. |
(13) |
Med hänsyn till effektiviteten hos de åtgärder för sjukdomsbekämpning av afrikansk svinpest hos hållna svin i de restriktionszoner III som förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, vilka tillämpas i Bulgarien i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687, särskilt åtgärderna i artiklarna 22, 25 och 40, och i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i WOAH:s Terrestrial Animal Health Code, bör slutligen vissa zoner i regionerna Varna, Blagoevgrad, Pazardzjik och Plovdid i Bulgarien, som för närvarande förtecknas som restriktionszoner III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605, nu förtecknas som restriktionszoner II i den bilagan eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har förekommit hos hållna svin i dessa restriktionszoner III under de senaste tolv månaderna, även om sjukdomen fortfarande förekommer hos vilda svin. Restriktionszonerna III bör nu förtecknas som restriktionszoner II med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest. |
(14) |
För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Bulgarien, Italien, Polen och Slovakien och förtecknas som restriktionszoner I och II i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 medan vissa delar av restriktionszonerna I inte längre bör förtecknas för Polen i samma bilaga. Eftersom den epidemiologiska situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas. |
(15) |
Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom denna genomförandeförordning görs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 får verkan så snart som möjligt. |
(16) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2023.
På kommissionens vägnar
Ursula VON DER LEYEN
Ordförande
(1) EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 av den 7 april 2021 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 129, 15.4.2021, s. 1).
(3) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/506 av den 6 mars 2023 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 70, 8.3.2023, s. 7).
(4) Arbetsdokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 ”Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation” (https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en).
(5) OIE Terrestrial Animal Health Code, 29:e upplagan, 2021, volym I och II, ISBN 978-92-95115-40-8 (https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/).
(6) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 64).
BILAGA
Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med följande:
”BILAGA I
RESTRIKTIONSZONER
DEL I
1. Tyskland
Följande restriktionszoner I i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Estland
Följande restriktionszoner I i Estland:
— |
Hiiu maakond. |
3. Lettland
Följande restriktionszoner I i Lettland:
— |
Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
4. Litauen
Följande restriktionszoner I i Litauen:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
5. Ungern
Följande restriktionszoner I i Ungern:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
6. Polen
Följande restriktionszoner I i Polen:
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie śląskim:
|
7. Slovakien
Följande restriktionszoner I i Slovakien:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
the whole district of Turčianske Teplice, except municipalities included in zone II, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, Belá-Dulice, Ďanová, Karlová, Laskár, Rakovo, Príbovce, Košťany nad Turcom, Socovce, Turčiansky Ďur, Kláštor pod Znievom, Slovany, Ležiachov, Benice, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, Ráztočno, |
— |
in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
— |
in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
— |
in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
8. Italien
Följande restriktionszoner I i Italien:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lombardia Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region
|
9. Tjeckien
Följande restriktionszoner I i Tjeckien:
Liberecký kraj:
|
10. Grekland
Följande restriktionszoner I i Grekland:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
DEL II
1. Bulgarien
Följande restriktionszoner II i Bulgarien:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Tyskland
Följande restriktionszoner II i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
Bundesland Sachsen:
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Estland
Följande restriktionszoner II i Estland:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Lettland
Följande restriktionszoner II i Lettland:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Litauen
Följande restriktionszoner II i Litauen:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Ungern
Följande restriktionszoner II i Ungern:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Polen
Följande restriktionszoner II i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie podlaskim:
|
w województwie mazowieckim:
|
w województwie lubelskim:
|
w województwie podkarpackim:
|
w województwie małopolskim:
|
w województwie pomorskim:
|
w województwie świętokrzyskim:
|
w województwie lubuskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie łódzkim:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
w województwie opolskim:
|
w województwie śląskim:
|
8. Slovakien
Följande restriktionszoner II i Slovakien:
— |
the whole district of Gelnica, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok, |
— |
the whole district of Michalovce, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Medzilaborce |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
the whole district of Sobrance, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov, |
— |
the whole district of Sabinov, |
— |
the whole district of Svidník, |
— |
the whole district of Stropkov, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
the whole district of Žarnovica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, Ihráč, Nevoľné, Kremnica, Kremnické Bane, Krahule, |
— |
the whole district of Banska Bystica, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’, |
— |
in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
— |
in the district of Levice the municipality of Kozárovce, |
— |
in the district of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce. |
9. Italien
Följande restriktionszoner II i Italien:
Piedmont Region:
|
Liguria Region:
|
Emilia-Romagna Region:
|
Lazio Region:
|
Sardinia Region:
|
10. Tjeckien
Följande restriktionszoner II i Tjeckien:
Liberecký kraj:
|
11. Grekland
Följande restriktionszoner II i Grekland:
— |
in the regional unit of Serres:
|
— |
in the regional unit of Kilkis:
|
DEL III
1. Bulgarien
Följande restriktionszoner III i Bulgarien:
the Pazardzhik region:
|
2. Italien
Följande restriktionszoner III i Italien:
Sardinia Region:
|
3. Lettland
Följande restriktionszoner III i Lettland:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Litauen
Följande restriktionszoner III i Litauen:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Polen
Följande restriktionszoner III i Polen:
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
w województwie wielkopolskim:
|
w województwie dolnośląskim:
|
6. Rumänien
Följande restriktionszoner III i Rumänien:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Slovakien
Följande restriktionszoner III i Slovakien:
— |
In the district of Michalovce: Iňačovce, Čečehov, Hažín, Hnojné, Lastomír, Lúčky, Michalovce, Palín, Pavlovce nad Uhom, Senné, Sliepkovce, Stretava, Stretavka, Vysoká nad Uhom, Zálužice, Závadka, Zemplínska Široká, Budkovce, Žbince, Jastrabie pri Michalovciach, Hatalov, |
— |
In the district of Sobrance: Blatné Remety, Blatné Revištia, Blatná Polianka, Bunkovce, Fekišovce, Ostrov, Porostov, Svätuš, Veľké Revištia, Bežovce, Tašuľa, Kristy, Nižná Rybnica. |
8. Tyskland
Följande restriktionszoner III i Tyskland:
Bundesland Brandenburg:
|
BESLUT
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/42 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/686
av den 24 mars 2023
om att inte bevilja ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten Insecticide Textile Contact
[delgivet med nr C(2023) 1853]
(Endast den franska texten är giltig)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och
av följande skäl:
(1) |
Den 24 april 2016 lämnade DAKEM i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en enstaka biocidprodukt med namnet Insecticide Textile Contact i produkttyp 18, såsom den beskrivs i bilaga V till den förordningen, och tillhandahöll en skriftlig bekräftelse på att den behöriga myndigheten i Belgien hade samtyckt till att utvärdera ansökan. Ansökan registrerades med nummer BC-JR023293-31 i registret över biocidprodukter. |
(2) |
Insecticide Textile Contact innehåller permetrin som verksamt ämne, som är upptaget i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012 för produkttyp 18. |
(3) |
Den 5 december 2019 lämnade den utvärderande behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 528/2012, in en bedömningsrapport och slutsatserna av sin utvärdering till kemikaliemyndigheten. Före inlämnandet till kemikaliemyndigheten, den 7 oktober 2019, gavs DAKEM möjlighet att lämna skriftliga synpunkter på bedömningsrapporten och slutsatserna i enlighet med artikel 44.1 andra stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Den utvärderande behöriga myndigheten tog vederbörlig hänsyn till synpunkterna från DAKEM när den avslutade sin utvärdering. Under kemikaliemyndighetens opinionsbildande process om bedömningsrapporten uppdaterade den utvärderande behöriga myndigheten rapporten, och den 25 maj 2020 gavs DAKEM möjlighet att lämna synpunkter på den uppdaterade bedömningsrapporten och utkastet till kemikaliemyndighetens yttrande innan det slutliga yttrandet antogs av kemikaliemyndighetens kommitté för biocidprodukter den 17 juni 2020. |
(4) |
Den 2 juli 2020 lämnade kemikaliemyndigheten sitt yttrande (2) om ansökan om unionsgodkännande av Insecticide Textile Contact till kommissionen, i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EU) nr 528/2012. Kemikaliemyndigheten konstaterar i yttrandet att biocidprodukten Insecticide Textile Contact inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012. |
(5) |
Enligt kemikaliemyndighetens yttrande anses den avsedda användningen av biocidprodukten Insecticide Textile Contact leda till oacceptabla risker för icke yrkesmässiga användare, nämligen vuxna som använder produkten och för allmänheten som exponeras för de behandlade varorna, och till oacceptabla risker för miljön, nämligen ytvatten och sediment, och produkten uppfyller därför inte villkoren i artikel 19.1 i förordning (EU) nr 528/2012. |
(6) |
Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser att biocidprodukten Insecticide Textile Contact inte uppfyller villkoren i artikel 19.1 b iii och iv i förordning (EU) nr 528/2012. Ett unionsgodkännande för Insecticide Textile Contact bör därför inte beviljas. |
(7) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
DAKEM beviljas inte ett unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den enstaka biocidprodukten Insecticide Textile Contact.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till DAKEM, 69 rue Victor Hugo, 92400 Courbevoie, Frankrike.
Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2023.
På kommissionens vägnar
Stella KYRIAKIDES
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.
(2) Kemikaliemyndighetens yttrande av den 17 juni 2020 om unionsgodkännande av biocidprodukten Insecticide Textile Contact (ECHA/BPC/263/2020) (https://echa.europa.eu/sv/opinions-on-union-authorisation).
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/44 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/687
av den 24 mars 2023
om förlängning av den åtgärd som Nederländernas ministerium för infrastruktur och vattenförvaltning vidtagit för att i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 tillåta tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukten Biobor JF
[delgivet med nr C(2023) 1865]
(Endast den nederländska texten är giltig)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 55.1 tredje stycket, och
av följande skäl:
(1) |
Nederländernas ministerium för infrastruktur och vattenförvaltning (Nederländernas behöriga myndighet) antog den 19 oktober 2022 i enlighet med artikel 55.1 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 ett beslut om att till och med den 2 mars 2023 tillåta tillhandahållande på marknaden och yrkesmässig användning av biocidprodukten Biobor JF för antimikrobiell behandling av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg (åtgärden). Nederländernas behöriga myndighet har i enlighet med artikel 55.1 andra stycket i den förordningen informerat kommissionen och övriga medlemsstaters behöriga myndigheter om åtgärden och skälen för denna. |
(2) |
Enligt den information som Nederländernas behöriga myndighet har lämnat var åtgärden nödvändig för att skydda folkhälsan. Mikrobiologisk kontaminering av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg orsakas av mikroorganismer, t.ex. bakterier, mögel och jäst, som växer i det skiktade vattnet och lever på kolvätena i bränslet vid gränsskiktet mellan bränsle och vatten. Om den inte behandlas kan den mikrobiologiska kontamineringen av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg leda till funktionsfel i luftfartygets motor och äventyra dess luftvärdighet, och därmed också äventyra passagerarnas och besättningens säkerhet. För att undvika driftsproblem är det är därför av avgörande betydelse att man förebygger mikrobiologisk kontaminering och behandlar den när den upptäcks. |
(3) |
Biobor JF innehåller 2,2’-(1-metyltrimetylendioxi)bis(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 2665-13-6) och 2,2’-oxibis(4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr 14697-50-8) som verksamma ämnen. Biobor JF är en biocidprodukt i produkttyp 6 (konserveringsmedel för produkter under lagring) enligt definitionen i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. 2,2’-(1-Metyltrimetylendioxi)bis(4-metyl-1,3,2-dioxaborinan) och 2,2’-oxibis(4,4,6-trimetyl-1,3,2-dioxaborinan) har inte utvärderats för användning i biocidprodukter i produkttyp 6. Eftersom dessa ämnen inte tas upp i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (2) ingår de inte i arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i de biocidprodukter som avses i förordning (EU) nr 528/2012. Artikel 89 i den förordningen tillämpas därför inte på dessa verksamma ämnen och de måste bedömas och godkännas innan biocidprodukter som innehåller dem kan godkännas också på nationell nivå. |
(4) |
Den 28 oktober 2022 tog kommissionen emot en motiverad begäran från Nederländernas behöriga myndighet om förlängning av åtgärden i enlighet med artikel 55.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 528/2012. Den motiverade begäran baserades på farhågor för att luftfartssäkerheten skulle kunna fortsätta att äventyras på grund av mikrobiologisk kontaminering av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg och på argumentet att Biobor JF är nödvändigt för att motverka sådan mikrobiologisk kontaminering. |
(5) |
Enligt den information som Nederländernas behöriga myndighet har lämnat drogs den enda alternativa biocidprodukt som tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer rekommenderar för behandling av mikrobiologisk kontaminering (Kathon™ FP 1.5) tillbaka från marknaden i mars 2020 på grund av att allvarliga avvikelser i motorernas funktionssätt hade konstaterats efter behandlingen med denna produkt. Biobor JF är därför den enda tillgängliga produkt för den användningen som rekommenderas av tillverkare av luftfartyg och luftfartygsmotorer. |
(6) |
Såsom Nederländernas behöriga myndighet angett är det alternativa förfarandet för att behandla en befintlig mikrobiologisk kontaminering, vilket är manuell rengöring i tanken, inte alltid möjligt att genomföra. Dessutom skulle en sådan behandling utsätta arbetstagarna för giftiga gaser och bör därför undvikas. |
(7) |
Enligt den information som kommissionen har fått har tillverkaren av Biobor JF vidtagit åtgärder för få till stånd ett reguljärt godkännande av produkten. En ansökan om godkännande av de verksamma ämnen som Biobor JF innehåller förväntas lämnas in i mitten av 2023. Godkännandet av de verksamma ämnena och det efterföljande godkännandet av biocidprodukten skulle vara en permanent lösning för framtiden, men det kommer att krävas lång tid för att slutföra de förfarandena. |
(8) |
Bristande kontroll av mikrobiologisk kontaminering av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg kan äventyra flygsäkerheten, och denna fara kan inte undanröjas i tillräcklig utsträckning genom användning av en annan biocidprodukt eller på annat sätt. Därför är det lämpligt att låta Nederländernas behöriga myndighet förlänga åtgärden. |
(9) |
Med tanke på att åtgärden löpte ut den 2 mars 2023 bör detta beslut tillämpas retroaktivt. |
(10) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Nederländernas ministerium för infrastruktur och vattenförvaltning får förlänga åtgärden till och med den 3 september 2024 i syfte att tillåta tillhandahållande på marknaden och yrkesmässig användning av biocidprodukten Biobor JF för antimikrobiell behandling av bränsletankar och bränslesystem i luftfartyg.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Nederländernas ministerium för infrastruktur och vattenförvaltning.
Det ska tillämpas från och med den 3 mars 2023.
Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2023.
På kommissionens vägnar
Stella KYRIAKIDES
Ledamot av kommissionen
(1) EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.
(2) Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).
REKOMMENDATIONER
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/46 |
KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2023/688
av den 20 mars 2023
om mätning av partikelantal vid periodisk teknisk inspektion av fordon med kompressionständningsmotor
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och
av följande skäl:
(1) |
För att främja folkhälsa, miljöskydd och rättvisa konkurrensförhållanden är det viktigt att se till att fordon i trafik underhålls och besiktigas på rätt sätt så att deras prestanda upprätthålls enligt typgodkännandet, utan onödig försämring, under hela deras livslängd. |
(2) |
De provningsmetoder som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU (1) vad gäller avgasutsläpp från motorfordon, särskilt avseende röktäthetstester för kompressionständningsmotorer, är inte anpassade till nyare fordon som är utrustade med partikelfilter. Laboratorietester visar att även fordon med defekta eller manipulerade dieselpartikelfilter kan klara röktäthetstestet utan att något fel upptäcks. |
(3) |
För att kunna upptäcka fordon med defekta dieselpartikelfilter har vissa medlemsstater infört eller kommer snart att införa metoder för mätning av partikelantal som en del av den periodiska tekniska kontrollen av fordon med kompressionständningsmotor. Även om dessa metoder är likartade skiljer de sig åt i vissa avseenden. I stället för att införa olika mätmetoder i unionen bör en gemensam uppsättning minimikrav för mätning av partikelantal införas på grundval av riktlinjer. |
(4) |
Befintliga metoder som tagits fram av vissa medlemsstater samt resultaten av laboratorietester som utförts av kommissionens gemensamma forskningscentrum (2) och resultaten av ett samråd med expertgruppen för trafiksäkerhet har vederbörligen beaktats vid utarbetandet av denna typ av riktlinjer. |
(5) |
Eftersom sådana riktlinjer inte har provats för fordon med gnisttändningsmotor bör riktlinjernas tillämpningsområde begränsas till fordon med kompressionständningsmotor vars typgodkännande omfattar gränsvärden för antal fasta partiklar. Detta innebär lätta dieselfordon som registrerats för första gången från och med den 1 januari 2013 (Euro 5b och nyare) (3) och tunga dieselfordon som registrerats för första gången från och med den 1 januari 2014 (Euro VI och nyare) (4). Så snart samma konfidensnivå uppnåtts för en mätmetod för partikelantal som är tillämplig på fordon med gnisttändningsmotor, bör motsvarande riktlinjer utarbetas. |
(6) |
För att riktlinjerna ska vara effektiva bör de innehålla krav för mätutrustning, metrologiska kontroller, mätförfaranden, metrologiska och tekniska krav samt gränsvärden för godkännande/avslag. |
(7) |
Denna rekommendation är ett första steg mot en harmoniserad mätning av partikelantal vid trafiksäkerhetsprovningar i unionen. |
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
Medlemsstaterna bör tillämpa mätning av partikelantal under den periodiska tekniska inspektionen av fordon med kompressionständningsmotor och dieselpartikelfilter i enlighet med riktlinjerna i bilagan.
Utfärdad i Bryssel den 20 mars 2023.
På kommissionens vägnar
Adina-Ioana VĂLEAN
Ledamot av kommissionen
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/45/EU av den 3 april 2014 om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv 2009/40/EG (EUT L 127, 29.4.2014, s. 51).
(2) Jämförelser av cykler för typgodkännande i laboratorier och av fordon på väg med utsläpp från tomgång. Implications for Periodical Technical Inspection (PTI) Sensors, doi.org/10.3390/s20205790 ochEvaluation of Measurement Procedures for Solid Particle Number (SPN) Measurements during the Periodic Technical Inspection (PTI) of Vehicles, doi.org/10.3390/ijerph19137602.
(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 171, 29.6.2007, s. 1).
(4) I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (EUT L 188, 18.7.2009, s. 1).
BILAGA
Innehållsförteckning
1. |
Tillämpningsområde | 49 |
2. |
Termer och definitioner | 49 |
3. |
Beskrivning av instrumentet och dess märkning | 50 |
3.1 |
Beskrivning av partikelmätaren | 50 |
3.2 |
Märkning | 51 |
3.3 |
Bruksanvisningar | 51 |
4. |
Metrologiska krav | 52 |
4.1 |
Uppgift om mätresultat | 52 |
4.2 |
Mätintervall | 52 |
4.3 |
Bildskärmens upplösning (endast för digitala indikeringsinstrument) | 52 |
4.4 |
Responstid | 52 |
4.5 |
Uppvärmningstid | 53 |
4.6 |
Största tillåtna fel | 53 |
4.7 |
Effektivitetskrav | 53 |
4.8 |
Linearitetskrav | 54 |
4.9 |
Nollnivå | 54 |
4.10 |
Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar | 54 |
4.11 |
Stabilitet med tid eller drift | 55 |
4.12 |
Repeterbarhet | 55 |
4.13 |
Influensstorhet | 55 |
4.14 |
Störningar | 56 |
5. |
Tekniska krav | 57 |
5.1 |
Konstruktion | 57 |
5.2 |
Krav för att säkerställa korrekt drift | 58 |
6. |
Metrologiska kontroller | 59 |
6.1 |
Typkontroll | 59 |
6.2 |
Inledande kontroll | 59 |
6.3 |
Efterkontroll | 60 |
7. |
Mätförfarande | 61 |
8. |
Inspektionsgränsvärde för partiklar | 62 |
9. |
Källförteckning | 63 |
Riktlinjer för mätning av partikelantal
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I detta dokument presenteras riktlinjer för att prova partikelkoncentrationen vid en periodisk teknisk inspektion. Mätningar av partikelkoncentrationen under den periodiska tekniska inspektionen kan tillämpas på alla fordon i kategorierna M och N med kompressionständningsmotor och dieselpartikelfilter. Dessa riktlinjer bör tillämpas på lätta dieselfordon som registrerats för första gången från och med den 1 januari 2013 (Euro 5b och nyare) och tunga fordon som registrerats för första gången från och med den 1 januari 2014 (Euro VI och nyare).
2. TERMER OCH DEFINITIONER
Justeringar: Uppsättning åtgärder som utförs på ett mätsystem så att det ger föreskrivna indikationer som motsvarar givna värden för en storhet som ska mätas (VIM 3.11).
Räkningseffektivitet: Förhållandet mellan avläsningen av partikelmätaren och en avläsning av ett spårbart referensinstrument eller en anordning.
Korrigering: Kompensation för en beräknad systematisk effekt (VIM 2.53).
Störning: Influensstorhet med ett värde inom de gränser som fastställs i dessa riktlinjer men utanför mätinstrumentets specificerade nominella driftsförhållanden (OIML D 11).
Utvidgad osäkerhet: Produkten av standardmätosäkerhet, erhållen genom de individuella standardmätosäkerheter som är förknippade med de ingående mängderna i en mätmodell, och en faktor som är större än talet ett (VIM 2.35 och VIM 2.31).
HEPA-filter (högeffektivt partikelluftfilter): En anordning som avlägsnar partiklar från luften med en verkningsgrad som är högre än 99,95 % (dvs. klass H13 eller högre enligt EN 1822–1:2019).
Indikationer: Storhetsvärde som ges av ett mätinstrument eller ett mätsystem (VIM 4.1)
Influensstorhet: En storhet som vid direkt mätning inte påverkar den storhet som faktiskt mäts, men som påverkar förhållandet mellan indikationen och mätresultatet (VIM 2.52)
Juridiskt relevant programvara: Alla delar av programvaran, inklusive lagrade parametrar, som påverkar det beräknade, visade, överförda eller lagrade mätresultatet (OIML R 99).
Underhåll: Exakt definierat periodiskt underhåll och periodiskt justeringsarbete för att hålla ett mätinstrument i driftsläge.
Största tillåtna fel: Extremvärde för mätfel, med avseende på ett känt referensstorhetsvärde, som är tillåtet enligt specifikationer eller föreskrifter för ett givet mått, mätinstrument eller mätsystem (VIM 4.26).
Mätfel: Uppmätt storhetsvärde minus ett referensstorhetsvärde (VIM 2.16).
Mätresultat: Uppsättning storhetsvärden som tilldelas en storhet tillsammans med annan tillgänglig relevant information (VIM 2.9).
Mätintervall: Antal storhetsvärden av samma slag som kan mätas med ett visst mätinstrument eller mätsystem med angiven instrumentell mätosäkerhet, under definierade förhållanden (VIM 4.7).
Nationellt metrologiskt institut: Det metrologiska institut som ansvarar för typkontroll av partikelmätare i en medlemsstat.
Partikeldetektor: Anordning eller instrument som anger förekomsten av partiklar när ett tröskelvärde för partikelkoncentration överskrids.
Partiklar: Fasta (termiskt stabila) partiklar med en storlek mellan 23 nm och minst 200 nm som avges av fordonet och mäts i den luftburna fasen enligt de metoder som anges i dessa riktlinjer.
— |
Monodispersiva partiklar: Partiklar med mycket snäv fördelning runt en partikelstorlek. |
— |
Polydispersiva partiklar: Partiklar med många olika partikelstorlekar. |
Partikelstorlek: Elektrisk rörlighetsstorlek, dvs. diametern på en sfär med samma flyttningshastighet i ett konstant elektriskt fält som partikeln i fråga.
Partikelmätare: Instrument för mätning av partikelkoncentrationen i avgaserna från förbränningsmotorer som testas vid periodisk teknisk inspektion, i ett fordons avgasrör.
Typ av partikelmätare: Alla instrument från samma tillverkare med samma funktionsprincip, beräkningar och korrigeringsalgoritmer för maskinvara och programvara.
Nominella driftsförhållanden: Driftsförhållanden som ska uppfyllas under mätningen för att ett mätinstrument eller ett mätsystem ska fungera som avsett (VIM 4.9).
Referensdriftsförhållanden: Föreskrivna driftsförhållanden för utvärdering av ett mätinstruments eller ett mätsystems prestanda eller för jämförelse av mätresultat (VIM 4.11).
Bildskärmens upplösning: Minsta skillnaden mellan visade indikationer som kan särskiljas på ett meningsfullt sätt (VIM 4.15).
Reaktionstid: Tidslängden mellan det ögonblick då ett mätinstruments eller ett mätsystems ingående storhetsvärde genomgår en plötslig förändring mellan två angivna konstanta storhetsvärden och det ögonblick då en motsvarande indikation stabiliseras inom angivna gränser runt det slutliga stationära värdet (VIM 4.23, se OIML V 2–200 (2012) International Vocabulary of Metrology – Basic and General Concepts and Associated Terms i källförteckningen).
Anordning för förkonditionering av prov: Anordning för utspädning och/eller avlägsnande av flyktiga partiklar.
Provtagningssond: Rör som förs in i ett fordons avgasrör för att ta gasprover (OIML R 99).
Betydande fel: Fel som är större än det största tillåtna felet vid den första kontrollen (OIML R 99).
Testresultat: Det slutliga mätresultatet för ett fordon som provas enligt det förfarande för att mäta partikelantal vid periodisk teknisk inspektion som beskrivs i avsnitt 7.
Spårbar: Metrologisk spårbarhet, dvs. egenskapen hos ett mätresultat, varigenom resultatet kan relateras till en referens genom en dokumenterad obruten kalibreringskedja, där varje kalibrering bidrar till mätosäkerheten (VIM 2.41).
Kontroll: Tillhandahållande av objektiva bevis för att en viss produkt uppfyller angivna krav i samband med kontroll och märkning och/eller utfärdande av ett kontrollintyg för ett mätsystem eller mätinstrument (VIM 2.44).
Uppvärmningstid: Förfluten tid mellan det att effekten tillförs ett instrument och det ögonblick då instrumentet kan uppfylla de metrologiska kraven (OIML R 99).
Anordning eller förfarande för nollställning: Anordning eller förfarande för att nollställa instrumentets indikation (OIML R99).
3. BESKRIVNING AV INSTRUMENTET OCH DESS MÄRKNING
3.1. Beskrivning av partikelmätaren
En partikelmätares viktigaste komponenter bör vara följande:
— |
En provtagningssond som förs in i avgasröret på ett fordon i drift för insamling av avgasprovet. |
— |
En provtagningsledning för att transportera provet till instrumentet (valfritt). |
— |
En anordning för förkonditionering av prov i syfte att späda ut höga partikelkoncentrationer med en konstant utspädningsfaktor och/eller för att avlägsna flyktiga partiklar i provet (valfritt). |
— |
En eller flera detekteringsanordningar för att mäta partikelkoncentrationen i gasprovet. Det är tillåtet att partikeldetektorn också förbehandlar gasen. |
— |
En eller flera anordningar för att transportera gaserna genom instrumentet. Om partiklarna passerar genom filtren före detekteringsanordningen ska effektivitetskriterierna enligt dessa riktlinjer fortfarande uppfyllas. |
— |
Anordningar för att förhindra att vattenkondens bildas i provtagningsledningen och i instrumentet. Alternativt kan detta uppnås genom upphettning vid högre temperatur och/eller utspädning av provet eller oxidering av (halv-)flyktiga arter. |
— |
Filter för att avlägsna partiklar som kan orsaka kontaminering av olika känsliga delar av partikelmätaren. Om partiklarna passerar genom sådana filter före detekteringsanordningen ska effektivitetskriterierna (se avsnitt 4.7) enligt dessa riktlinjer fortfarande uppfyllas. |
— |
HEPA-filter som ger ren luft för nollnivån och i tillämpliga fall nollställningsförfaranden (valfritt i båda fallen). |
— |
Portar för fältkontroller för att införa prover av omgivningsluft och referenspartiklar när så krävs enligt den teknik som används. |
— |
Programvara för att behandla signalen inklusive en indikeringsanordning för att visa resultaten av en mätning och en loggningsanordning för att samla in och lagra data. |
— |
En kontrollanordning för att initiera och kontrollera instrumentdrift och en halvautomatisk eller automatisk justeringsanordning för att ställa in instrumentets driftsparametrar inom föreskrivna gränser. |
3.2. Märkning
I enlighet med kraven i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/32/EU (1) bör märkningarna på partikelmätaren vara permanenta, lättläsliga och omöjliga att överföra. Märkningarna ska innehålla följande information:
(1) |
Tillverkarens namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke. |
(2) |
Tillverkningsår. |
(3) |
Typintygets nummer. |
(4) |
Identifieringsmärkning. |
(5) |
Uppgifter om den elektriska effekten.
|
(6) |
Minsta flöde och i tillämpliga fall nominellt flöde. |
(7) |
Mätintervall. |
(8) |
Driftsförhållanden (temperatur-, tryck- och fuktighetsintervall). |
Om instrumentets mått inte medger att alla märkningar ingår ska de ingå i instrumentets handbok. Det rekommenderas också att förvaringsförhållanden (temperatur-, tryck. och fuktighetsintervall) inkluderas.
En ytterligare märkning bör ange datum för den senaste kontrollen av partikelmätaren.
Vad gäller partikelmätare med programvarustyrda metrologiska funktioner ska den juridiskt relevanta programvaran antingen märkas på mätaren eller visas på indikeringsanordningen.
3.3. Bruksanvisningar
Tillverkaren ska tillhandahålla bruksanvisningar för varje instrument på det eller de språk som används i det land där instrumentet ska användas. Bruksanvisningen ska innehålla följande:
— |
Otvetydiga instruktioner för installation, underhåll, reparationer och tillåtna justeringar. |
— |
De tidsintervall och förfaranden för underhåll, justering och kontroll som ska följas för att uppfylla kraven för största tillåtna fel. |
— |
En beskrivning av förfarandet för provning av ren luft och/eller läckage. |
— |
I tillämpliga fall, ”nollställningsförfarandet”. |
— |
Förfarande för mätning av omgivningsluft eller hög partikelkoncentration (valfritt). |
— |
Högsta och lägsta förvaringstemperatur. |
— |
En redogörelse för de nominella driftsförhållandena (förtecknade i avsnitt 4.13) och andra relevanta mekaniska och elektromagnetiska miljöförhållanden. |
— |
Omgivningstemperaturintervallet för drift om det överstiger det intervall som föreskrivs för nominella driftsförhållanden (avsnitt 4.13). |
— |
I tillämpliga fall, uppgifter om kompatibilitet med hjälputrustning. |
— |
Alla särskilda driftsförhållanden, t.ex. begränsning av signallängden eller uppgifterna, eller särskilda intervall för omgivningstemperatur och atmosfärtryck. |
— |
Batteriets specifikationer, om tillämpligt. |
— |
En lista över felmeddelanden med förklaringar. |
4. METROLOGISKA KRAV
4.1. Uppgift om mätresultat
Instrumentet bör säkerställa följande:
— |
Partikelkoncentrationen per volym uttrycks som antalet partiklar per cm3. |
— |
Märkningarna på denna enhet ska entydigt anges; ”#/cm3”, ”cm-3”, ”partiklar/cm3”, ”1/cm3” är tillåtna. |
4.2. Mätintervall
Instrumentet bör säkerställa följande:
— |
Det minsta mätintervallet, som kan delas upp, är från 5 000 1/cm3 (maximivärde för lägre mätintervall) till två gånger inspektionsgränsvärdet för partiklar (minimivärde för det övre intervallet). |
— |
Överskridandet av intervallet anges synligt av instrumentet (t.ex. varningsmeddelande eller blinkande nummer). |
— |
Mätintervallet anges av partikelmätarens tillverkare och överensstämmer med det minimiintervall som anges i denna punkt. Det rekommenderas att partikelmätarens visningsområde är bredare än mätintervallet, från noll till minst fem gånger inspektionsgränsvärdet för partiklar. |
4.3. Bildskärmens upplösning (endast för digitala indikeringsinstrument)
Instrumentet bör säkerställa följande:
— |
Partikelkoncentrationer som mätresultat är läsbara, tydliga och entydiga för användaren. |
— |
Digitala siffror är minst 5 mm höga. |
— |
Bildskärmen har en minsta upplösning på 1 000 1/cm3. Under typkontroll/inledande kontroll/efterkontroll finns, om så krävs, tillgång till en minsta upplösning på 100 1/cm3 mellan noll och 50 000 1/cm3. |
4.4. Responstid
Instrumentet bör säkerställa följande:
— |
För mätning av partikelkoncentrationen anger partikelmätaren, inklusive provtagningsledningen och eventuell förkonditioneringsanordning, 95 % av det slutliga värdet av ett referensprov av partikelantal inom 15 sekunder efter byte från HEPA-filtrerad luft eller omgivningsluft. |
— |
Alternativt kan denna provning utföras med två olika partikelkoncentrationer. |
— |
Partikelmätaren kan vara försedd med en loggningsanordning för att uppfylla detta krav. |
4.5 Uppvärmningstid
Instrumentet bör säkerställa följande:
— |
Partikelmätaren anger inte den uppmätta partikelkoncentrationen under uppvärmningstiden. |
— |
Efter uppvärmningstiden uppfyller partikelmätaren de metrologiska krav som anges i detta avsnitt. |
4.6. Största tillåtna fel
Värdet för största tillåtna fel är relativt till det faktiska koncentrationsvärdet eller ett absolut koncentrationsvärde, beroende på vilket som är högst.
— |
Referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.13): Det faktiska koncentrationsvärdet är 25 % av den faktiska koncentrationen men inte lägre än det absoluta koncentrationsvärdet. |
— |
Nominella driftsförhållanden (se avsnitt 4.13): Det faktiska koncentrationsvärdet är 50 % av den faktiska koncentrationen men inte lägre än det absoluta koncentrationsvärdet. |
— |
Störningar (se avsnitt 4.14): Det faktiska koncentrationsvärdet är 50 % av den faktiska koncentrationen men inte lägre än det absoluta koncentrationsvärdet. |
Det absoluta koncentrationsvärdet rekommenderas vara högst 25 000 1/cm3.
4.7. Effektivitetskrav
Kraven på räkningseffektivitet anges nedan:
|
Partikelstorlek eller geometrisk genomsnittlig diameter [nm] |
Räkningseffektivitet [-] |
Krävs |
23 ± 5 % |
0,2 –0,6 |
Valfritt |
30 ± 5 % |
0,3 –1,2 |
Krävs |
50 ± 5 % |
0,6 –1,3 |
Krävs |
70 eller 80 ± 5 % |
0,7 –1,3 |
Valfritt |
100 ± 5 % |
0,7 –1,3 |
Valfritt |
200 ± 10 % |
0,5 –3,0 |
— |
Räkningseffektiviteten bestäms med monodispersiva partiklar med de storlekar som anges i detta avsnitt eller med polydispersiva partiklar med en geometrisk genomsnittlig diameter som definieras i detta avsnitt och en geometrisk standardavvikelse på högst 1,6. |
— |
Den lägsta koncentration som används för effektivitetstesterna bör vara högre än det lägre värdet i mätintervallet för partikelmätaren dividerat med den lägre räkningseffektivitet som definieras för varje partikelstorlek i detta avsnitt. För ett lägre värde på mätintervallet 5 000 1/cm3 bör koncentrationen av de partiklar som uppmätts med referenssystemet vid 23 nm vara minst 25 000 1/cm3. |
— |
Provning av räkningseffektivitet utförs under referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.13) med termiskt stabila och sotliknande partiklar. Vid behov sker eventuell neutralisering och/eller torkning av de genererade partiklarna före delning till referens- och testinstrument. Vid provning av monodispersiva partiklar är korrigeringen för flera laddade partiklar inte högre än 10 % (och ska rapporteras). |
— |
Referensinstrumentet är en elektrometer av Faraday-typ eller en räknare av spårbara partiklar med en räkningseffektivitet > 0,5 vid 10 nm (vid behov kombinerad med en utspädare av spårbara polydispersiva partiklar). Referenssystemets utvidgade osäkerhet inklusive utspädaren om tillämpligt, understiger 12,5 %, men är helst mindre än eller lika med en tredjedel av det största tillåtna felet vid referensdriftsförhållanden. |
— |
Om partikelmätaren inbegriper någon intern justeringsfaktor bör den förbli densamma (och vara fast) för alla provningar som beskrivs i denna punkt. |
— |
Hela partikelmätaren (dvs. inklusive provtagningssonden och provtagningsledningen, om sådan finns) bör uppfylla kraven på räkningseffektivitet. På tillverkarens begäran får partikelmätarens beräkningseffektivitet provas i separata delar vid representativa förhållanden inuti instrumentet. I detta fall uppfyller effektiviteten hos hela partikelmätaren (dvs. multiplikation av verkningsgraden hos alla delar) kraven på räkneeffektivitet. |
4.8. Linearitetskrav
Linearitetstestet bör säkerställa att följande villkor uppfylls:
— |
Hela partikelmätaren provas med avseende på linearitet med termiskt stabila, polydispersiva sotliknande partiklar med en geometrisk genomsnittlig diameter på 70 ± 10 nm och en geometrisk standardavvikelse på högst 1,6. |
— |
Referensinstrumentet är en räknare av spårbara partiklar med räkneeffektivitet > 0,5 vid 10 nm. Referensinstrumentet får åtföljas av en utspädare av spårbara partiklar för att mäta höga koncentrationer, men hela referenssystemets (utspädare + partikelräknare) utvidgade osäkerhet ska hålla sig under 12,5 % men helst mindre än eller lika med en tredjedel av det största tillåtna felet vid referensdriftsförhållanden. |
— |
Linearitetstesterna utförs med minst 9 olika koncentrationer inom mätintervallet och största tillåtna fel vid referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.6) respekteras. |
— |
Det rekommenderas att man i testkoncentrationerna tar med det lägre värdet i mätintervallet, det tillämpliga inspektionsgränsvärdet för partiklar (± 10 %) samt värdet gånger 2 (± 10 %) och värdet gånger 0,2. Minst en koncentration bör ligga mellan inspektionsgränsvärdet för partiklar och det högre värdet i mätintervallet och minst tre koncentrationer bör vara jämnt fördelade mellan den punkt där största tillåtna felvärdet ändras från absolut till relativt och inspektionsgränsvärdet för partiklar. |
— |
Om enheten provas i delar kan linearitetskontrollen begränsas till partikeldetektorn, men effektiviteten hos resten av delarna bör beaktas vid felberäkningen. |
Linearitetskraven sammanfattas nedan:
Kontrollplats |
Hänvisning |
Minsta antal testade koncentrationer |
Största tillåtna fel |
Nationellt metrologiskt institut. |
Räknare av spårbara partiklar med utspädare av spårbara partiklar. |
9 |
Referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.6). |
4.9. Nollnivå
Nollpunkten provas med ett HEPA-filter. Nollnivå är den genomsnittliga signalen från partikelmätaren med ett HEPA-filter vid dess inlopp under en period på minst 15 sekunder efter en stabiliseringsperiod på minst 15 sekunder. Den högsta tillåtna nollnivån är 5 000 1/cm3.
4.10. Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar
Provningen av effektivitet vid borttagning av flyktiga ämnen bör säkerställa att systemet uppnår en elimineringseffektivitet på > 95 % för tetrakontanpartiklar (C40H82) med en elektrisk rörlighetsstorlek på 30 ± 5 % och med en koncentration på mellan 10 000 och 30 000 1/cm3. Vid behov sker neutralisering av tetrakontanpartiklarna före delning till referens- och testinstrument. Alternativt kan polydispersiva tetrakontanpartiklar användas med en geometrisk genomsnittlig diameter på mellan 30 och 35 nm och en total koncentration mellan 50 000 och 150 000 1/cm3. I båda fallen (provning med monodispersiva eller polydispersiva tetrakontanpartiklar) uppfyller referenssystemet samma krav som beskrivs i avsnitt 4.8.
Provning av effektiviteten hos flyktiga ämnen med större partikelstorlek (monodispersiva partiklar) eller geometrisk genomsnittlig diameter (polydispersiva partiklar) och/eller högre tetrakontankoncentrationer än de som beskrivs i detta avsnitt får endast godtas om partikelmätaren klarar testet (> 95 % elimineringseffektivitet).
4.11. Stabilitet med tid eller drift
För stabilitetstestet används partikelmätaren i enlighet med tillverkarens bruksanvisning. Instrumentets stabilitetstest ska säkerställa att de mätningar som utförs av partikelmätaren under stabila miljöförhållanden håller sig inom den största tillåtna felprocenten vid referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.6). Ingen justering av partikelmätaren kan utföras under stabilitetstestet.
Om instrumentet är utrustat med en anordning för driftkompensering, t.ex. en automatisk nollställning eller automatisk intern justering, ger inte dessa justeringar en indikation som kan förväxlas med en mätning av en extern gas. Stabilitetsmätningarna utförs under minst 12 timmar (inte nödvändigtvs fortlöpande) med en nominell koncentration på minst 100 000 1/cm3. Jämförelsen med ett referensinstrument (samma krav som för referenssystemet som beskrivs i avsnitt 4.8) görs minst en gång per timme. Det accelererade stabilitetstestet på 3 timmar med nominell koncentration på minst 10 000 000 1/cm3 är tillåten. I detta fall görs jämförelsen med referensinstrumentet per timme men med nominell koncentration 100 000 1/cm3.
4.12. Repeterbarhet
Repeterbarhetstestet bör säkerställa att för 20 på varandra följande mätningar av samma referensprov av partikelantal som utförts av samma person med samma instrument inom relativt korta tidsintervall, är den experimentella standardavvikelsen för de 20 resultaten inte större än en tredjedel av det största tillåtna felet (referensdriftsförhållanden) för det relevanta provet. Repeterbarheten testas med en nominell koncentration på minst 100 000 1/cm3. Efter två på varandra följande mätningar levereras HEPA-filtrerat luftflöde eller omgivande luftflöde till partikelmätaren.
4.13. Influensstorhet
— |
Referensförhållandena visas nedan. Den största tillåtna felmarginalen vid referensdriftsförhållanden gäller (se avsnitt 4.6).
|
— |
Minimikraven för provning av nominella driftsförhållanden anges nedan. Den största tillåtna felmarginalen vid nominella driftsförhållanden gäller (se avsnitt 4.6).
|
4.14. Störningar
Betydande fel enligt största tillåtna fel för störningar (se avsnitt 4.6) bör antingen inte inträffa eller bör upptäckas och åtgärdas genom kontrollanordningar om de minimikrav för störningar som beskrivs nedan är uppfyllda.
Mekanisk stöt (IEC 60068–2-31) |
Handhållna: 1 fall på 1 m på varje underkant. Transportabla: 1 fall på 25 mm på varje underkant (provningsnivåindex 1 enligt OIML D11). |
Vibration endast för handhållna instrument (IEC 60068–2-47, IEC 60068–2-64, IEC 60068–3-8) |
10 Hz till 150 Hz, 1,6 ms-2, 0,05 m2s-3, –3 dB/oktav (provningsnivåindex 1 enligt OIML D11). |
Växelströmsspänningsfall, korta avbrott och minskningar (IEC 61000–4-11, IEC 61000–6-1, IEC 61000–6-2). |
0,5 cykel – minskning till 0 %. 1 cykel – minskning till 0 %. 25/30 (*) cykler – minskning till 70 %. 250/300 (*) cykler – minskning till 0 %. (*) För 50 Hz respektive 60 Hz. (Provningsnivåindex 1 enligt OIML D11.) |
Skurar (transienter) på växelströmsnät (IEC 61000–4-4) |
Amplitud 2 kV. Repetitionsfrekvens 5 kHz. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Skurar (transienter) på signal-, data och manöverledningar (IEC 61000–4-4) |
Amplitud 1 kV. Repetitionsfrekvens 5 kHz. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Överspänningar på växelströmsledningar (IEC 61000–4-5) |
Ledning till ledning 1,0 kV. Ledning till jord 2,0 kV. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Stötpulser på signal-, data- och manöverledningar (IEC 61000–4-5) |
Ledning till ledning 1,0 kV. Ledning till jord 2,0 kV. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Elektrostatisk urladdning (IEC 61000–4-2) |
6 kV kontakturladdning. 8 kV lufturladdning. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Utstrålade, radiofrekventa, elektromagnetiska fält (IEC 61000–4-3, IEC 61000–4-20) |
80 (26 *) MHz upp till 6 GHz, 10 V/m. (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) * För utrustning under provning, utan kablar för att utföra testet, är den lägre frekvensgränsen 26 MHz. |
Överförda radiofrekvensfält (IEC 61000–4-6) |
0,15 upp till 80 MHz, 10 V (e.m.f.). (Provningsnivåindex 3 enligt OIML D11.) |
Strömfrekvens för magnetfält (IEC 61000–4-8) |
Kontinuerligt 100 A/m. Kort varaktighet 1 000 A/m i 1 s. (Provningsnivåindex 5 enligt OIML D11.) |
För instrument som drivs av ett vägfordonsbatteri: |
|
Elektriska transienter längs matningsledningar |
Pulser 2a, 2b, 3a, 3b, testnivå IV (ISO 7637–2). |
Elektrisk transient ledning via andra ledningar än matningsledningar |
Pulser a och b, testnivå IV (ISO 7637–3). |
Belastning |
Test B (ISO 16750–2) |
5. TEKNISKA KRAV
5.1. Konstruktion
Instrumentet bör uppfylla följande specifikationer:
— |
Alla delar från avgasröret fram till partikeldetektorn som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser är tillverkade av korrosionsbeständigt material och påverkar inte gasprovets sammansättning. Provtagningssondens material tål avgastemperaturen. |
— |
Partikelmätaren införlivar goda metoder för partikelprovtagning för att minimera partikelförluster. |
— |
Provtagningssonden är konstruerad så att den kan föras in minst 0,2 m (minst 0,05 m i justified exemptions) i fordonets avgasrör och hållas stabilt på plats med hjälp av en hållare oavsett införingsdjup och avgasrörets form, storlek samt väggtjocklek. Utformningen av provtagningssonden underlättar provtagning vid provtagningssondens inlopp utan att vidröra avgasrörets vägg. |
— |
Instrumentet innehåller antingen en anordning som förhindrar att vattenkondens bildas i provtagnings- och mätkomponenterna eller en detektor som avger ett larm och förhindrar att mätresultat indikeras. Några exempel på anordningar eller tekniker som kan förhindra vattenkondens är upphettning av provtagningsledningen eller utspädning med omgivande luft nära provtagningssonden. |
— |
Om en justeringsreferens behövs på grund av mätningstekniken finns enkla metoder för att tillhandahålla ett sådant prov (t.ex. en prov-/justerings-/verifieringsport) med instrumentet. |
— |
När en utspädningsenhet ingår i partikelmätaren håller sig utspädningsfaktorn konstant under en mätning. |
— |
Den anordning som transporterar avgaserna är monterad så att dess vibrationer inte påverkar mätningarna. Användaren kan slå på och av anordningen separat från övriga instrumentkomponenter. Ingen mätning kan dock utföras när den är avstängd. Gashanteringssystemet ska spolas automatiskt med omgivande luft innan den anordning som transporterar avgaserna stängs av. |
— |
Instrumentet är utrustat med en anordning som anger när gasflödet är lägre än det minsta flödet och därmed minskar flödet till en nivå som gör att detektionen överskrider svarstiden eller största tillåtna fel vid referensdriftsförhållanden (se 4.f). Dessutom, och i enlighet med den teknik som används, är partikeldetektorn utrustad med sensorer för temperatur, ström och spänning och andra relevanta sensorer som övervakar kritiska parametrar för användningen av partikelmätare för att hålla sig inom de största tillåtna fel som anges i dessa riktlinjer. |
— |
Anordning för förkonditionering av prov (i tillämpliga fall) ska vara lufttät i en sådan utsträckning att utspädningsluftens påverkan på mätresultaten inte överstiger 5 000 1/cm3. |
— |
Instrumentet får vara försett med ett gränssnitt som medger koppling till kringutrustning och andra instrument, förutsatt att instrumentens metrologiska funktioner och mätdata inte påverkas av kringutrustningen, av andra sammankopplade instrument eller av störningar som påverkar gränssnittet. Funktioner som utförs eller initieras via ett gränssnitt uppfyller de relevanta kraven och villkoren. Om instrumentet är anslutet till en dataskrivare eller en extern datalagringsenhet är dataöverföringen från instrumentet till skrivaren utformad så att resultaten inte kan förfalskas. Det är inte möjligt att skriva ut ett dokument eller lagra mätdata i en extern anordning (för rättsliga ändamål) om instrumentkontrollfunktionerna upptäcker (ett betydande) fel. Gränssnittet för partikelmätaren uppfyller kraven för OIML D 11 och OIML D 31. |
— |
Partikelmätaren har en rapporteringsfrekvens på minst 1 Hz. |
— |
Instrumentet är utformat enligt god branschpraxis för att säkerställa att partikelräkningens effektivitet är stabil under hela provningen. |
— |
Partikelmätaren eller enheten med relevant programvara medger den loggningstid som anges i mätförfarandet i avsnitt 7 och rapporterar mätningen och provningsresultatet enligt mätförfarandet. |
— |
Partikelmätaren eller enheten med relevant programvara vägleder användaren genom de steg som beskrivs i mätningsförfarandet i avsnitt 7. |
— |
Alternativt kan partikelmätaren eller enheten med relevant programvara räkna drifttimmarna i mätningsläge. |
5.2. Krav för att säkerställa korrekt drift
— |
Om en eller flera störningar upptäcks med hjälp av automatiska anordningar för självkontroll bör det vara möjligt att kontrollera att sådana anordningar fungerar korrekt. |
— |
Instrumentet styrs av en automatisk kontrollanordning som fungerar på ett sådant sätt att, innan en mätning kan anges eller skrivas ut, bekräftas alla justeringar och alla andra parametrar för kontrollfunktionen för korrekta värden eller korrekt status (dvs. inom gränserna). |
— |
Följande kontroller är integrerade:
|
— |
Alternativt kan partikelmätaren integrera en procedurkontroll för mätning av omgivningsluft eller hög partikelkoncentration, som utförs före provningsförfarandet för ren luft eller läckage, där partikelmätaren detekterar fler partiklar än en fördefinierad partikelkoncentration. |
— |
Instrument som är utrustade med en automatisk justeringsanordning eller en halvautomatisk justeringsanordning gör det möjligt för användaren att göra en mätning först efter att korrekta justeringar har genomförts. |
— |
Instrument som är utrustade med en halvautomatisk justeringsanordning tillåter inte användaren att göra en mätning när en justering krävs. |
— |
En varningsanordning för den nödvändiga justeringen får finnas för både automatiska och halvautomatiska justeringsanordningar. |
— |
Effektiva förslutningsanordningar finns på alla delar av instrumentet som inte är materiellt skyddade på ett annat sätt mot åtgärder som kan påverka instrumentets noggrannhet eller integritet. Detta gäller särskilt a) justeringsmedel, b) programvarans integritet (se även OIML D 31 normal risknivå eller Welmec 7.2 krav för riskklass C). |
— |
Den juridiskt relevanta programvaran är tydligt identifierad. Identifieringen visas eller skrivs ut a) på kommando, b) under drift, eller c) vid start för ett mätinstrument som kan stängas av och slås på igen. Alla relevanta bestämmelser i OIML D 31 normal risknivå eller Welmec 7.2 riskklass C gäller. |
— |
Programvara skyddas genom att det finns bevis för varje intervention (t.ex. programvaruuppdateringar, parameterändringar). Alla relevanta bestämmelser i OIML D 31 normal risknivå eller Welmec 7.2 riskklass C gäller. |
— |
Instrumentets metrologiska egenskaper är inte på ett oacceptabelt påverkade genom anslutning till någon annan anordning, av någon egenskap hos den anslutna anordningen i sig eller av någon längre bort belägen anordning som har förbindelse med mätinstrumentet (bilaga I till direktiv 2014/32/EU). |
— |
Ett batteridrivet instrument fungerar korrekt med nya eller fulladdade batterier av angiven typ och fortsätter antingen att fungera korrekt eller anger inga värden närhelst spänningen är under tillverkarens angivna värde. Särskilda spänningsgränser för vägfordonsbatterier föreskrivs under nominella driftsförhållanden (se avsnitt 4.13). |
6. METROLOGISKA KONTROLLER
Metrologiska krav testas i tre olika steg:
— |
Typkontroll |
— |
Inledande kontroll |
— |
Efterkontroll |
6.1. Typkontroll
Överensstämmelsekontroll utförs för metrologiska krav som specificeras i avsnitt 4 och tekniska krav som anges i avsnitt 5som tillämpas på minst en partikelmätare, som representerar den slutgiltiga instrumenttypen. Testerna utförs av ett nationellt metrologiskt institut.
6.2. Inledande kontroll
För varje partikelmätare som tillverkas utför instrumenttillverkaren eller ett anmält organ som tillverkaren valt en första kontroll.
Den inledande kontrollen omfattar ett linearitetstest med polydispersiva partiklar med monomodal storleksfördelning, en geometrisk genomsnittlig diameter på 70 ± 20 nm och en geometrisk standardavvikelse på högst 2,1. Linearitetskontrollen utförs med 5 referenspartikelprover. Den största tillåtna felmarginalen vid referensdriftsförhållanden gäller (se avsnitt 4.6). Partikelkoncentrationen av de 5 referensproverna omfattar från en femtedel av inspektionsgränsvärdet för partiklar till två gånger inspektionsgränsvärdet för partiklar (inklusive dessa två koncentrationer, ± 10 %) och omfattar även inspektionsgränsvärdet för partiklar (± 10 %).
Referenssystemet består av en räknare av spårbara partiklar med räkningseffektivitet vid 23 nm högre eller lika med 0,5 eller uppfyller kraven i avsnitt 4.7. Partikelräknaren kan åtföljas av en utspädare av spårbara partiklar. Hela referenssystemets utvidgade osäkerhet håller sig under 12,5 %, men helst mindre än eller lika med en tredjedel av det största tillåtna felet vid referensdriftsförhållanden.
Det material som används för den inledande kontrollen är termiskt stabilt och sotliknande. Andra material (t.ex. saltpartiklar) kan användas.
Hela den försöksinställning som används för inledande kontroll (partikelgenerator, partikelmätare och referenssystem) testas av ansvarigt nationellt metrologiskt institut (helst under typkontrollen av partikelmätaren) och en inställningskorrigeringsfaktor för det nationella metrologiska institutets typkontrollprovning fastställs. Inställningskorrigeringsfaktorn tar hänsyn till skillnader mellan typkontroll och inledande kontrollprovningar som beror på t.ex. partikelmaterialet och partikelstorleksfördelningen, de olika referensinstrumenten samt skillnader vid brytpunktsstorlek. Inställningskorrigeringsfaktorn bör vara konstant inom ovannämnda koncentrationsintervall (variationskoefficient mindre än 10 %) och rekommenderas ligga i intervallet 0,65–1,5. När referenssystemet eller partikelgeneratorn ändras testas den inledande försökskontrollinställningen igen av ansvarigt nationellt metrologiskt institut.
Kraven för inledande kontroll av linearitet sammanfattas nedan:
Kontrollplats |
Referensinstrument |
Minsta antal koncentrationer |
Största tillåtna fel |
Tillverkare eller anmält organ som valts av tillverkaren. |
Räknare av spårbara partiklar (valfritt med en utspädare av spårbara partiklar). |
5 |
Referensdriftsförhållanden (se avsnitt 4.6). |
Ytterligare provningar under den inledande kontrollen omfattar följande:
— |
En okulärbesiktning för att fastställa överensstämmelse med den godkända partikelmätartypen. |
— |
En kontroll av strömförsörjningens spänning och frekvens på användningsplatsen för att fastställa överensstämmelse med de märkta specifikationerna på mätinstrumentet. |
— |
En provning avseende ren luft eller läckage (enligt beskrivningen i bruksanvisningen). |
— |
En nollnivåprovning (enligt beskrivningen i avsnitt 4.9) om den skiljer sig från kontrollen avseende ren luft eller läckage. |
— |
En kontroll för lågt gasflöde genom begränsning av det gasflöde som tillförs provtagningssonden. |
— |
Kontroll av responstid |
Alternativt kan höga partikelkoncentrationer, räkningseffektivitet och repeterbarhetstester utföras.
6.3. Efterkontroll
Efterkontroll av partikelmätarens noggrannhet bör ske när instrumenttillverkaren så kräver, dock senast ett år efter den senaste kontrollen. Efterkontroll är ett test som utförs vid tre olika koncentrationer med polydispersiva partiklar med monomodal storleksfördelning, en geometrisk genomsnittlig diameter på 70 ± 20 nm och en geometrisk standardavvikelse på högst 2,1. Största tillåtna fel vid nominella driftsförhållanden gäller. De koncentrationer som används för testet är en femtedel av inspektionsgränsvärdet för partiklar, inspektionsgränsvärdet för partiklar och två gånger inspektionsgränsvärdet för partiklar (koncentrationer inom 20 %).
Efterkontrollen kan utföras antingen i) i tillverkarens eller ett anmält organs lokaler som tillverkaren valt eller ii) på den plats där partikelmätaren används.
När den efterföljande kontrollen utförs i tillverkarens lokaler, eller i ett anmält organs lokaler som valts av tillverkaren och som har samma godkända uppställning för den inledande kontrollen, gäller samma inställningskorrigeringsfaktor.
När efterkontrollen utförs på användningsplatsen för partikelmätaren omfattar den bärbara installationen en bärbar partikelgenerator och ett bärbart referenssystem (räknare av spårbara partiklar och eventuellt en utspädare av spårbara partiklar).
Den partikelstorleksfördelning som produceras av den bärbara partikelgeneratorn krävs för att uppfylla den geometriska genomsnittliga diameter och geometriska standardavvikelse som definieras i avsnitt 6.2 under totalt minst tre timmar fördelat över tre olika dagar under samma förhållanden som kommer att användas på fältet. Denna provning ska upprepas minst en gång per år.
Det bärbara referenssystemet uppfyller samma krav som de referenssystem som används för linearitetsprovningar vid inledande verifiering (se avsnitt 6.2), medan dess utvidgade osäkerhet vid nominella driftsförhållanden dock håller sig under 20 %, men helst mindre än eller lika med en tredjedel av det största tillåtna felet vid nominella driftsförhållanden.
Hela den bärbara försöksinställning som används för efterkontroll (bärbar partikelgenerator, partikelmätare och referenssystem) testas av ansvarigt nationellt metrologiskt institut, och en inställningskorrigeringsfaktor för det nationella metrologiska institutets typkontrollprovning fastställs. Inställningskorrigeringsfaktorn tar hänsyn till skillnader mellan typkontroll och efterkontrollprovningar som beror på t.ex. partikelmaterialet och partikelstorleksfördelningen samt de olika referensinstrumenten. Inställningskorrigeringsfaktorn bör vara konstant inom koncentrationsintervallet för efterkontroll (variationskoefficient mindre än 10 %) och rekommenderas ligga i intervallet 0,65–1,5. När det bärbara referenssystemet eller den bärbara partikelgeneratorn ändras krävs ett nytt godkännande från det nationella metrologiska institutet.
Kraven för efterkontroll av linearitet sammanfattas nedan:
Kontrollplats |
Referensinstrument |
Minsta antal koncentrationer |
Största tillåtna fel |
Tillverkarens eller det anmälda organets anläggningar eller fält |
Räknare av spårbara partiklar (valfritt med en utspädare av spårbara partiklar). |
3 |
Nominella driftsförhållanden (se avsnitt 4.6): |
Ytterligare provningar under efterkontrollen omfattar följande:
— |
En okulärbesiktning för att fastställa giltigheten av den tidigare kontrollen och förekomsten av alla nödvändiga stämplar, sigill och dokument. |
— |
En kontroll avseende ren luft eller läckage (enligt beskrivningen i bruksanvisningen). |
— |
En nollnivåprovning (enligt beskrivningen i avsnitt 4.9) om den skiljer sig från kontrollen avseende ren luft eller läckage. |
— |
En kontroll för lågt gasflöde genom begränsning av det gasflöde som tillförs provtagningssonden. |
— |
Kontroll av responstid. |
— |
Test av hög partikelkoncentration (valfritt). |
7. MÄTFÖRFARANDE
Partikelkoncentrationsprovningen tillämpas på de fordon som beskrivs i avsnitt 1 och bestämmer partiklarna per kubikcentimeter i avgaserna från ett stillastående fordon vid låg tomgång. Testet utförs inte under evakueringen av fordonets dieselpartikelfilter.
Förberedelse av fordonet
I början av provningen bör fordonet vara
— |
varmt, dvs. kylvätsketemperatur > 60 °C men helst > 70 °C, |
— |
konditionerat genom att motorn körs på låg tomgång och/eller genom stillastående acceleration upp till högst 2 000 r/min eller genom körning. Konditioneringen utförs för att säkerställa att dieselpartikelfiltereffektiviteten inte påverkas av en nyligen genomförd regenerering. Konditioneringstiden anses vara den period under vilken motorn är påslagen, inklusive förprovningsfaser (t.ex. stabiliseringsfasen). Rekommenderad total konditioneringstid är 300 sekunder. |
Ett snabbtest är möjligt med kylvätsketemperaturen < 60 °C. Om fordonet inte klarar provningen upprepas dock provningen, och fordonet bör då uppfylla kraven för kylvätsketemperatur och konditionering.
Förberedelse av partikelmätare
— |
Partikelmätaren är påslagen under minst den uppvärmningstid som anges av tillverkaren. |
— |
De självkontroller av instrumentet som definieras i avsnitt 5 ska övervaka att instrumentet fungerar korrekt vid drift och utlösa en varning eller ett meddelande vid fel. |
Före varje provning kontrolleras att provtagningssystemet är i gott skick, vilket inbegriper kontroll av eventuella skador på provtagningsslangen och sonden.
Testförfarande
— |
Innan en mätning påbörjas registreras följande data:
|
— |
Partikelräknarens programvara vägleder automatiskt instrumentoperatören genom testförfarandet. |
— |
Sonden förs in minst 0,2 m i avgassystemets utlopp. I motiverade undantagsfall där provtagning på detta djup inte är möjlig, ska sonden föras in minst 0,05 m. Provtagningssonden rör inte vid avgasrörets väggar. |
— |
Om avgassystemet har flera utlopp ska provningen utföras på alla utlopp och respektive inspektionsgränsvärde för partiklar respekteras vid alla provningar. I detta fall anses det högsta av alla uppmätta partikelkoncentrationsvärden vid de olika utloppen vara fordonets partikelkoncentration. |
— |
Fordonet körs på låg tomgång. Om ett fordons motor inte slås på när fordonet är stillastående avaktiveras start-/stoppsystemet av provningsoperatören. För (ladd)hybridfordon måste förbränningsmotorn vara påslagen (t.ex. genom att luftkonditioneringssystemet sätts på för hybrider eller genom att batteriladdningsläge väljs för laddhybrider). |
— |
När sonden har förts in i avgasröret ska provningen av partikelkoncentrationen vid den periodiska tekniska inspektionen ske enligt följande steg:
|
När provningsförfarandet har slutförts rapporterar partikelmätaren (och lagrar eller skriver ut) fordonets genomsnittliga partikelkoncentration och ett meddelande om godkännande eller underkännande.
— |
Om testresultatet är mindre än eller lika med inspektionsgränsvärdet för partiklar rapporterar instrumentet ett meddelande om godkännande och testet lyckades. |
— |
Om testresultatet är större än inspektionsgränsvärdet för partiklar rapporterar instrumentet ett meddelande om underkännande och testet misslyckades. |
8. INSPEKTIONSGRÄNSVÄRDE FÖR PARTIKLAR
Fordon som omfattas av partikelkoncentrationstestet i avsnitt 1 ska respektera inspektionsgränsvärdet för partiklar på 250 000 (1/cm3) efter att ha provats med en partikelmätare som uppfyller kraven i dessa riktlinjer och enligt det mätförfarande som beskrivs i avsnitt 7.
Dessa riktlinjer kan tillämpas på ett enda inspektionsgränsvärde för partiklar på mellan 250 000 (1/cm3) och upp till 1 000 000 (1/cm3).
9. KÄLLFÖRTECKNING
ISO-standarder
ISO 16750–2 Ed. 4.0 (2012), Vägfordon – Miljökrav och miljöprovning för el- och elektronikutrustning – Del 2: Elbelastningar
ISO 7637–2 (2011) Vägfordon – Ledningsbundna och kopplade elstörningar – Del 2: Elektriska transienter längs matningsledning
ISO 7637–3 (2007) Road vehicles – electrical disturbance from conducting and coupling – Part 3: Passenger cars and light commercial vehicles with nominal 12 V supply voltage and commercial vehicles with 24 V supply voltage – Electrical transient transmission by capacitive and inductive coupling via lines other than supply lines
IEC-standarder
IEC 60068–2-1 Ed. 6.0 (2007–03), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 1: Test A: Cold
IEC 60068–2-2 Ed. 5.0 (2007–07), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 1: Test B: Dry heat
IEC 60068–3-1 Ed. 2.0 (2011–08), Environmental testing – Part 3: Supporting documentation and guidance – Section 1: Cold and dry heat tests
IEC 60068–2-78 Ed. 2.0 (2012–10), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 78: Test cab: Damp heat, steady state
IEC 60068–2-30 Ed. 3.0 (2005–08), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 30: Test Db: Damp heat, cyclic (12 + 12 hour cycle)
IEC 60068–3-4 Ed. 1.0 (2001–08), Environmental testing – Part 3: Supporting documentation and guidance – Section 4: Damp heat tests
IEC 61000–2-1 Ed. 1.0 (1990–05), Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 2: Environment – Section 1: Description of the environment – Electromagnetic environment for low-frequency conducted disturbances and signalling in public power supply systems
IEC 61000–4-1 Ed. 3.0 (2006–10), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 1: Overview of IEC 61000–4 series
IEC 61000–2-2 Ed. 1.0 (1990–05), Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 2: Environment – Section 2: Compatibility levels for low-frequency conducted disturbances and signalling in public low-voltage power supply systems
IEC 60068–2-31 Ed. 2.0 (2008–05), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 31: Test Ec: Rough handling shocks, primarily for equipment-type specimens
IEC 60068–2-47 Ed. 3.0 (2005–4), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 47: Mounting of specimens for vibration, impact and similar dynamic tests
IEC 60068–2-64 Ed. 2.0 (2008–04), Environmental testing – Part 2: Test methods – Section 64: Test Fh: Vibration, broad-band random and guidance
IEC 60068–3-4 Ed. 1.0 (2003–08), Environmental testing – Part 3: Supporting documentation and guidance – Section 8: Selecting amongst vibration tests
IEC 61000–4-11 Ed. 2.0 (2004–03), Basic EMC publication – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 4: Mät- och provningsmetoder – Avsnitt 11: Provning av immunitet mot kortvariga spänningssänkningar, spänningsavbrott och spänningsvariationer
IEC 61000–6-1 Ed. 2.0 (2005–3), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 6: Generella fordringar – Avsnitt 1: Immunitet hos utrustning i bostäder, kontor, butiker och liknande miljöer
IEC 61000–6-2 Ed. 2.0 (2005–01), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 6: Generic standards – Section 2: Immunitet hos utrustning i industrimiljö
IEC 61000–4-4 Ed. 3.0 (2012–04), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 4: Electrical fast transient/burst immunity test
IEC 61000–4-5 Ed. 2.0 (2005–11) Correction 1 on Ed. 2.0 (2009–10), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 5: Surge immunity test
IEC 61000–4-2 Ed. 2.0 (2008–12), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 2: Electrostatic discharge immunity test
IEC 61000–4-3 Ed. 3.2 (2010–04), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 3: Radiated, radio-frequency, electromagnetic field immunity test
IEC 61000–4-20 Ed. 2.0 (2010–08), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 20: Emission and immunity testing in transverse electromagnetic (TEM) waveguides
IEC 61000–4-6 Ed. 4.0 (2013–10), Basic EMC publication – Electromagnetic compatibility (EMC) – Part 4: Testing measurement techniques – Section 6: Immunity to conducted disturbances, induced by radio-frequency fields
IEC 61000–4-8 Ed. 2.0 (2009–09), Basic EMC publication – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 4: Testing measurement techniques – Section 8: Power frequency magnetic field immunity test
Europeiska standarder
EN 1822–1:2019–10, Particulate air filters (EPA, HEPA and ULPA) – Part 1: Classification, performance testing, marking
OIML-publikationer
OIML R 99–1 & 2 (2008) Instruments for measuring vehicle exhaust emissions
OIML V 2–200 (2012) International Vocabulary of Metrology – Basic and General Concepts and Associated Terms (VIM)
OIML D 11 (2013) General requirements for measuring instruments – Environmental conditions
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/32/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av mätinstrument (EUT L 96, 29.3.2014, s. 149).
Rättelser
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/65 |
Rättelse till rådets genomförandeförordning (EU) 2023/419 av den 24 februari 2023 om genomförande av artikel 8a i förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina
( Europeiska unionens officiella tidning L 61 av den 27 februari 2023 )
Sidan 31, post 125, under rubriken ”Identifieringsuppgifter”
I stället för:
”Födelsedatum: 9.5.1958”
ska det stå:
”Födelsedatum: 9.3.1958”.
28.3.2023 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 90/66 |
Rättelse till rådets beslut (Gusp) 2023/421 av den 24 februari 2023 om ändring av beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina
( Europeiska unionens officiella tidning L 61 av den 27 februari 2023 )
Sidan 52, post 125, under rubriken ”Identifieringsuppgifter”
I stället för:
”Födelsedatum: 9.5.1958”
ska det stå:
”Födelsedatum: 9.3.1958”.